Повстання племен гереро і нама 1904—1907 — повстання корінного населення Південно-Західної Африки (Намібії) проти німецької колоніальної адміністрації.
Повстання племен гереро і нама | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Колоніальний розподіл Африки | |||||||
![]() Зіткнення німецьких військ із загоном повсталих. Малюнок Ріхарда Кнетеля. | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
![]() | Повстанці племен гереро і нама | ||||||
Командувачі | |||||||
![]() | Самуель Магареро | ||||||
Військові сили | |||||||
Спочатку близько 2 тисяч, пізніше майже 20 тисяч | 10 000 гереро | ||||||
Втрати | |||||||
676 вбитих, 76 зниклих безвісти, 907 поранених, 689 померлих від хвороб, 100 убитих цивільних | 65 000 — 70 000, включаючи цивільних |
Передумови
До колонізації
Гереро випасали худобу, займаючи більшу частину центральної та північної частини Південно-Західної Африки. Під керівництвом Йонкера Африканера, який помер у 1861 році, а потім під проводом Самуеля Махареро вони досягли переваги над народами Нама та Орлам у серії конфліктів, які на пізніх стадіях широко використовували вогонь. -зброя, отримана від європейських торговців.
Німецька колонізація
На початку 1880-х років німецький державний діяч Отто фон Бісмарк, скасувавши свою попередню відмову від колоніальних придбань, вирішив провести політику імперської експансії. У 1882 році Бісмарк дав дозвіл Адольфу Людеріцу отримати землі, які Німеччина передасть під свій «захист», за умови, що на захоплених територіях буде створено порт і що на землю буде «чітке право власності». Людеріц купив право власності на Ангра-Пекена (пізніше перейменовану на затоку Людериц) у Джозефа Фредерікса, вождя народу Оорлам, в обмін на 200 гвинтівок, 2500 німецьких марок і кілька свинцевих іграшкових солдатиків, і заснував там порт. Уточнення права власності на Німеччину серед європейських держав зайняло деякий час, оскільки британці відмовилися у відповідь на запит Німеччини уточнити межі свого права власності, однак у квітні 1884 року Бісмарк доручив німецькому консулу оголосити «Lüderitzland» (як володіння Людеріца на півдні - Західна Африка стала відомою як перебувала під «захистом» Німецького Рейху. Людеріц постійно поширював вплив Німеччини на територію Південно-Західної Африки, доки до 1885 року лише одне плем’я в ній – вітбуа – не уклало певної угоди з Німеччиною. Хоча рейнські місіонери, торговці та інші європейці були присутні на території з 1830-х років, лише з появою претензій Німеччини на Південно-Західну Африку німецьке заселення території почалося серйозно. До 1903 року під протекторатом було приблизно 4682 європейських поселенців, з яких майже 3000 були німцями, більшість з них у містах Людеріц, Свакопмунд і Віндгук. Поява широкомасштабного німецького поселення також спричинила зміни у ставленні європейців до корінних народів гереро та нама, причому корінне населення зіткнулося з посиленням юридичної дискримінації та експропріації землі для використання європейськими поселенцями.
Загальний хід і причини повстання
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell6TDA1bFpXUnNaVjlIZFc0dWFuQm5MekkxTUhCNExVNWxaV1JzWlY5SGRXNHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Повстання почалося 12 січня 1904 року виступом племен гереро під проводом Самуеля Магареро. Гереро почали повстання, убивши близько 120 німців, включаючи жінок і дітей. Повсталі обложили адміністративний центр Німецької Південно-Західної Африки місто Віндгук. Однак, отримавши підкріплення з Німеччини, завдали 9 квітня поразки повстанцям біля гори Оньяті, а 11 серпня оточили їх в районі Ватерберга. Частина гереро була знищена в бою, решта відступили в пустелю, де більшість їх загинуло від спраги і голоду.
Вже після розгрому гереро повстали племена нама (готтентоти). 3 жовтня 1904 року в південній частині країни почалося повстання готтентотів на чолі з Хендріком Вітбооєм і Якобом Моренго. Цілий рік Вітбоой вміло керував боями. Після загибелі Вітбооя 29 жовтня 1905 року повстанці, розділившись на дрібні групи, продовжували партизанську війну аж до 1907 року. До кінця цього ж року велика частина повсталих повернулася до мирного життя, так як вони були змушені забезпечувати їжею свої сім'ї, а партизанські загони що залишилися, були незабаром витиснені за межу сучасної Намібії — в Капську колонію, що належала англійцям.
Після придушення повстання більша частина нама була переселена в посушливі безплідні райони, що стало причиною скорочення їх чисельності. У 1907 році землі гереро і готтентотів були конфісковані, їх громадська і племінна організація скасована.
Тактика повсталих
Готтентоти намагалися уникати великих відкритих боїв. Ведучи бій за схемою «бий-відступай», вони досягли певних успіхів. Це трохи нагадувало тактику бурів в англо-бурській війні. Про тактику повсталих добре свідчить вірш сина Хендріка Віттбооя:
Вершники, збір!
Виводьте коней,
Озбройтесь, патрони беріть,
Всі на війну піший і кінний!
Слухайте голос вождя на війні,
Рухайтеся вночі, вранці стріляйте!
Піший і кінний, нападайте зненацька!
Не відступайте, браття, у вогні!
З флангів вривайтеся у битві жорстокій
І повертайтеся в призначений час.
Вождь! Скликай своїх воїнів знову.
До битв прийдешніх будуть готові нехай.
Клич бойовий, і вогонь відкривається!
Баритись не треба: ворог прокидається …
Вогнем атакуйте, коліті, рубайте,
Бийтеся !!! І клич бойовий припиніть …
Див. також
Примітки
- Bridgman, Jon M. Revolt of the Hereros. — University of California Press 1966. — P. 66.
- Bridgman. — P. 122.
- Bridgman. — P. 87.
- Bridgman. — P. 164.
- Bridgman. — P. 164.
- Нова історія (1871—1917): Підручник для 10 класу середньої школи. — М.: «Просвещение» 1987. — С. 174.
Посилання
- Втрати шутцтруппе у війні проти гереро.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Povstannya plemen gerero i nama 1904 1907 povstannya korinnogo naselennya Pivdenno Zahidnoyi Afriki Namibiyi proti nimeckoyi kolonialnoyi administraciyi Povstannya plemen gerero i namaKolonialnij rozpodil AfrikiZitknennya nimeckih vijsk iz zagonom povstalih Malyunok Riharda Knetelya Zitknennya nimeckih vijsk iz zagonom povstalih Malyunok Riharda Knetelya Data 12 sichnya 1904 1907Misce Nimecka Pivdenno Zahidna AfrikaRezultat Povstannya pridushene Genocid plemen gerero i namaStoroni Nimecka imperiya Nimecka Pivdenno Zahidna Afrika Povstanci plemen gerero i namaKomanduvachiLotar fon Trota Samuel Magarero Hendrik Vitbooj Yakob Morengo Vijskovi siliSpochatku blizko 2 tisyach piznishe majzhe 20 tisyach 10 000 gereroVtrati676 vbitih 76 zniklih bezvisti 907 poranenih 689 pomerlih vid hvorob 100 ubitih civilnih 65 000 70 000 vklyuchayuchi civilnihPeredumoviDo kolonizaciyi Gerero vipasali hudobu zajmayuchi bilshu chastinu centralnoyi ta pivnichnoyi chastini Pivdenno Zahidnoyi Afriki Pid kerivnictvom Jonkera Afrikanera yakij pomer u 1861 roci a potim pid provodom Samuelya Maharero voni dosyagli perevagi nad narodami Nama ta Orlam u seriyi konfliktiv yaki na piznih stadiyah shiroko vikoristovuvali vogon zbroya otrimana vid yevropejskih torgovciv Nimecka kolonizaciya Na pochatku 1880 h rokiv nimeckij derzhavnij diyach Otto fon Bismark skasuvavshi svoyu poperednyu vidmovu vid kolonialnih pridban virishiv provesti politiku imperskoyi ekspansiyi U 1882 roci Bismark dav dozvil Adolfu Lyudericu otrimati zemli yaki Nimechchina peredast pid svij zahist za umovi sho na zahoplenih teritoriyah bude stvoreno port i sho na zemlyu bude chitke pravo vlasnosti Lyuderic kupiv pravo vlasnosti na Angra Pekena piznishe perejmenovanu na zatoku Lyuderic u Dzhozefa Frederiksa vozhdya narodu Oorlam v obmin na 200 gvintivok 2500 nimeckih marok i kilka svincevih igrashkovih soldatikiv i zasnuvav tam port Utochnennya prava vlasnosti na Nimechchinu sered yevropejskih derzhav zajnyalo deyakij chas oskilki britanci vidmovilisya u vidpovid na zapit Nimechchini utochniti mezhi svogo prava vlasnosti odnak u kvitni 1884 roku Bismark doruchiv nimeckomu konsulu ogolositi Luderitzland yak volodinnya Lyuderica na pivdni Zahidna Afrika stala vidomoyu yak perebuvala pid zahistom Nimeckogo Rejhu Lyuderic postijno poshiryuvav vpliv Nimechchini na teritoriyu Pivdenno Zahidnoyi Afriki doki do 1885 roku lishe odne plem ya v nij vitbua ne uklalo pevnoyi ugodi z Nimechchinoyu Hocha rejnski misioneri torgovci ta inshi yevropejci buli prisutni na teritoriyi z 1830 h rokiv lishe z poyavoyu pretenzij Nimechchini na Pivdenno Zahidnu Afriku nimecke zaselennya teritoriyi pochalosya serjozno Do 1903 roku pid protektoratom bulo priblizno 4682 yevropejskih poselenciv z yakih majzhe 3000 buli nimcyami bilshist z nih u mistah Lyuderic Svakopmund i Vindguk Poyava shirokomasshtabnogo nimeckogo poselennya takozh sprichinila zmini u stavlenni yevropejciv do korinnih narodiv gerero ta nama prichomu korinne naselennya zitknulosya z posilennyam yuridichnoyi diskriminaciyi ta ekspropriaciyi zemli dlya vikoristannya yevropejskimi poselencyami Zagalnij hid i prichini povstannyaNama mali na ozbroyenni dosit suchasnu na toj chas vognepalnu zbroyu gvintivki sistem Mauzera zrazka 1871 i 1888 i Drejze zrazka 1849 Povstannya pochalosya 12 sichnya 1904 roku vistupom plemen gerero pid provodom Samuelya Magarero Gerero pochali povstannya ubivshi blizko 120 nimciv vklyuchayuchi zhinok i ditej Povstali oblozhili administrativnij centr Nimeckoyi Pivdenno Zahidnoyi Afriki misto Vindguk Odnak otrimavshi pidkriplennya z Nimechchini zavdali 9 kvitnya porazki povstancyam bilya gori Onyati a 11 serpnya otochili yih v rajoni Vaterberga Chastina gerero bula znishena v boyu reshta vidstupili v pustelyu de bilshist yih zaginulo vid spragi i golodu Vzhe pislya rozgromu gerero povstali plemena nama gottentoti 3 zhovtnya 1904 roku v pivdennij chastini krayini pochalosya povstannya gottentotiv na choli z Hendrikom Vitbooyem i Yakobom Morengo Cilij rik Vitbooj vmilo keruvav boyami Pislya zagibeli Vitbooya 29 zhovtnya 1905 roku povstanci rozdilivshis na dribni grupi prodovzhuvali partizansku vijnu azh do 1907 roku Do kincya cogo zh roku velika chastina povstalih povernulasya do mirnogo zhittya tak yak voni buli zmusheni zabezpechuvati yizheyu svoyi sim yi a partizanski zagoni sho zalishilisya buli nezabarom vitisneni za mezhu suchasnoyi Namibiyi v Kapsku koloniyu sho nalezhala anglijcyam Pislya pridushennya povstannya bilsha chastina nama bula pereselena v posushlivi bezplidni rajoni sho stalo prichinoyu skorochennya yih chiselnosti U 1907 roci zemli gerero i gottentotiv buli konfiskovani yih gromadska i pleminna organizaciya skasovana Taktika povstalihGottentoti namagalisya unikati velikih vidkritih boyiv Veduchi bij za shemoyu bij vidstupaj voni dosyagli pevnih uspihiv Ce trohi nagaduvalo taktiku buriv v anglo burskij vijni Pro taktiku povstalih dobre svidchit virsh sina Hendrika Vittbooya Vershniki zbir Vivodte konej Ozbrojtes patroni berit Vsi na vijnu pishij i kinnij Sluhajte golos vozhdya na vijni Ruhajtesya vnochi vranci strilyajte Pishij i kinnij napadajte znenacka Ne vidstupajte brattya u vogni Z flangiv vrivajtesya u bitvi zhorstokij I povertajtesya v priznachenij chas Vozhd Sklikaj svoyih voyiniv znovu Do bitv prijdeshnih budut gotovi nehaj Klich bojovij i vogon vidkrivayetsya Baritis ne treba vorog prokidayetsya Vognem atakujte koliti rubajte Bijtesya I klich bojovij pripinit Div takozhGenocid plemen gerero i namaPrimitkiBridgman Jon M Revolt of the Hereros University of California Press 1966 P 66 Bridgman P 122 Bridgman P 87 Bridgman P 164 Bridgman P 164 Nova istoriya 1871 1917 Pidruchnik dlya 10 klasu serednoyi shkoli M Prosveshenie 1987 S 174 PosilannyaVtrati shutctruppe u vijni proti gerero