Па́м'ятник Тара́су Шевче́нку у Львові - пам'ятник українському поетові було відкрито на проспекті Свободи в центрі міста. Ліворуч фігури поета стоїть «Хвиля національного відродження» — 12-метрова символічна стела з фігурними барельєфами. Висота постаті становить 4,45 м. Пам'ятник відкрито 24 серпня 1992 року. Усі роботи щодо спорудження завершено в 1996 році.
Пам'ятник Тарасу Шевченку у Львові | |
---|---|
49°50′27″ пн. ш. 24°01′41″ сх. д. / 49.84107000002777710° пн. ш. 24.02826000002777818° сх. д.Координати: 49°50′27″ пн. ш. 24°01′41″ сх. д. / 49.84107000002777710° пн. ш. 24.02826000002777818° сх. д. | |
Тип | пам'ятник |
Статус спадщини | d |
Країна | |
Розташування | ![]() |
Архітектор | , |
Скульптор | Володимир Сухорський, Андрій Сухорський |
Матеріал | скульптура — бронза; постамент — граніт |
Засновано | 24 серпня 1992 |
Будівництво | 1996 |
Встановлено | 24 серпня 1992 |
![]() ![]() Пам'ятник Тарасові Шевченку (Львів) (Львів) | |
Років зі сто тому, за часів Австро-Угорщини, громадськість міста Львова вперше намагалася спорудити пам'ятник Т. Г. Шевченку проте міські можновладці не дали дозволу. Радянська влада, хоч і визнавала Шевченка генієм та борцем за соціальні права, замовчувала його значення як духовного лідера української нації.
Наприкінці 80-х років XX ст. розпочався новий збір грошей на пам'ятник Кобзареві у Львові: під тиском громадськості уряд УРСР 22 червня 1987 прийняв постанову про встановлення пам'ятника. Міська влада спочатку була проти реконструкції площі й встановлення пам'ятника на центральному проспекті — та львівський поет Богдан Стельмах закликав львів'ян приносити сюди квіти, що й остаточно закріпило місце для монументу.
Обласний конкурс 1988 і республіканський 1989 не визначили жодного проекту-переможця. Однак громадськість вимагала якнайшвидшого встановлення пам'ятника. Було ухвалене рішення про використання проекту скульпторів Володимира й Андрія Сухорських й архітекторів Юрія Диби та Юрія Хромея. У створенні «Хвилі Народного Відродження» брали участь не лише вітчизняні майстри, а також фахівці з Канади.
Зібраних коштів не вистачало, тому українці з діаспори долучилися до проекту. Василь Іваницький організував збір коштів та виготовлення фігури поета в Аргентині. Відлиту скульптуру доставили кораблем до Гамбурга, а звідти перевезли до Львова. Пам'ятник освятили владики Православної, Греко-Католицької, Вірменської та Римо-Католицької церков. Урочисте відкриття відбулося у першу річницю незалежності України 24 серпня 1992 року, на річницю прийняття декларації незалежності України.
Значення символів «Хвилі…»
Доповненням до монумента Шевченка стала 12-метрова бронзова стела «Хвиля Народного Відродження». Після її спорудження загальна скульптурна композиція набула довершеного вигляду: Фігурні рельєфи на ній символічно зображують історію України від часів Київської Русі до початку XX ст. на передній стороні та історію України XX ст. — на зворотньому боці.
Передня сторона пам'ятки
На стелі зображені фігури не тільки реальних історичних особистостей, а й героїв творів Тараса Григоровича Шевченка: внизу посередині сліпий кобзар Перебендя і хлопчина поводир перед ним, справа від кобзаря міцно притискає до себе дитину героїня поеми «Катерина», а зліва — страшна сцена страти колесуванням козака з поеми «Гайдамаки».
Зліва вгорі зображені традиційні завойовники України в різні часи: турецький султан з кривою шаблею, польський король в короні з буллою в руках, російський царський офіцер і католицький монах. Справа — захисники українського народу: сцена посвяти в козаки, де молодому воїнові передається козацька шабля, а мати благословляє його іконою, вище — молода дівчина проводжає козака на Січ.
Велична фігура — Петро Сагайдачний — на коні з гетьманською булавою в руках, що посередині «Хвилі», закликає на бій за Україну як козаків (зліва), які запекло воюють з турецькими військами, так і діячів держави, церкви та культури, скульптурні портрети яких охоплюють фігуру Оранти. Серед них ми пізнаємо інших гетьманів: Іван Мазепа — з прапором в руках, Богдан Хмельницький — з булавою, православний священик, княгиня Ольга, Ярослав Мудрий, Володимир Великий — хрестителя України, Роксолана, інших державних діячів та полководців. Справа — філософ Григорій Сковорода, з книгою в руках, письменник Маркіян Шашкевич, Яків Головацький, Іван Котляревський, а за ними — ціла низка культурних діячів, які плекали українську мову та примножували досягнення українського мистецтва, літератури, філософської думки.
Символічно, що над всією історичною ходою піднімається фігура — Матір Божа Оранта, яка благословляє всіх, хто приходить на цю площу вклонитися українському генієві та замислитися над важким шляхом України до власної незалежності. Прозорий німб над її головою, немов виростає з крил янголів з трубами, а про світлу надію у благословенне майбутнє України нагадують численні голівки янголів, які дивляться з неба на нас і на всіх, хто зображений на цій Хвилі.
Зворотня сторона пам'ятки
Внизу справа зі зворотнього боку стели розташоване жорно з найтрагічнішими датами в історії України XX ст. (1918—1922 рр. — спроба створити незалежну Українську державу та Громадянська війна; 1932—1933 — Голодомор; 1941—1945 — Друга світова війна; 1986 — Чорнобильська катастрофа).
Страшна тріщина немов відриває великий шмат народу від суцільної хвилі української історії та майбутнього, нагадуючи про трагедію Голодомору. Вражають переплетені знівечені голодом тіла померлих та напівживих людей справа. Над ними в скорботі схилилася мати, яка притискає єдину живу дитину, очі її не по-дитячому сумні, а змучене голодом тіло свідчить про страшні муки.
Зліва внизу виростає стовбур, в глибині його коренів простежується обличчя тих, хто загинув за справедливість, стояв біля витоків національно-визвольного руху XX ст. Їх думки і самовідданість стали тими коренями, на яких виросло дерево незалежної держави. Їх діяльність стала тим ґрунтом, на якому укріпився хрест — символ духовності, що творить центр композиції. До 1991 року, року проголошення незалежності Української держави, Україну ділили між кількома державами, про це розповідають фігури завойовників, роздираючи символічну карту України справа, руйнацію церков символізують розбитий дзвін та опалені ікони зліва, масові репресії та заслання на Сибір — сім'я з дитиною вище справа, страшну трагедію Чорнобиля — величезний Дзвін сполоху.
Зверху зображені діячі культури та церкви: Михайло Драгоманов, Леся Українка, Іван Франко, Василь Стефаник, Ольга Кобилянська, Андрей Шептицький, вони доклали чимало зусиль до справи збереження української духовності та мрії про незалежність, незважаючи на страшні події в історії України XX ст. Над ними автори зобразили за ґратами скульптурні портрети українських дисидентів 60-70 рр. — Василь Стус, Василь Симоненко та інші, хто пройшов важким шляхом в'язнів і не зрадив мрію про незалежну українську державу.
Дитяча фігура символізує молоду державу Україну, поруч — дата проголошення її незалежності.
Пам'ятник Тарасу Шевченку в самому серці Львова, розташованому на проспекті Свободи, завжди оточений великою кількістю квітів. У будь-який час доби можна споглядати композицію пам'ятника, в темну пору вона освітлена ліхтарями.
Сьогодні площа біля пам'ятника є одним з найулюбленіших місць для зустрічей та проводження вільного часу серед львівської молоді.
Світлини
- Загальний вигляд
- Пам'ятник "Хвиля національного відродження"
- Зворотня сторона "Хвилі"
- Монумент та його мініатюрна копія
- Панорамний вигляд
Посилання
- Шубарт, Павло. Постаті в пам'ятниках старомістя Львова// Чорноморські новини. — 16 січня 2014. — ч.4 (21475).
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pa m yatnik Tara su Shevche nku u Lvovi pam yatnik ukrayinskomu poetovi bulo vidkrito na prospekti Svobodi v centri mista Livoruch figuri poeta stoyit Hvilya nacionalnogo vidrodzhennya 12 metrova simvolichna stela z figurnimi barelyefami Visota postati stanovit 4 45 m Pam yatnik vidkrito 24 serpnya 1992 roku Usi roboti shodo sporudzhennya zaversheno v 1996 roci Pam yatnik Tarasu Shevchenku u Lvovi49 50 27 pn sh 24 01 41 sh d 49 84107000002777710 pn sh 24 02826000002777818 sh d 49 84107000002777710 24 02826000002777818 Koordinati 49 50 27 pn sh 24 01 41 sh d 49 84107000002777710 pn sh 24 02826000002777818 sh d 49 84107000002777710 24 02826000002777818Tippam yatnikStatus spadshinidKrayina Ukrayina ISO3166 1 alpha 3 UKR ISO3166 1 cifrovij 804 RoztashuvannyaLviv prospekt SvobodiArhitektor SkulptorVolodimir Suhorskij Andrij SuhorskijMaterialskulptura bronza postament granitZasnovano24 serpnya 1992Budivnictvo1996Vstanovleno24 serpnya 1992Pam yatnik Tarasovi Shevchenku Lviv Lviv Pam yatnik Tarasovi Shevchenku u Vikishovishi Rokiv zi sto tomu za chasiv Avstro Ugorshini gromadskist mista Lvova vpershe namagalasya sporuditi pam yatnik T G Shevchenku prote miski mozhnovladci ne dali dozvolu Radyanska vlada hoch i viznavala Shevchenka geniyem ta borcem za socialni prava zamovchuvala jogo znachennya yak duhovnogo lidera ukrayinskoyi naciyi Naprikinci 80 h rokiv XX st rozpochavsya novij zbir groshej na pam yatnik Kobzarevi u Lvovi pid tiskom gromadskosti uryad URSR 22 chervnya 1987 prijnyav postanovu pro vstanovlennya pam yatnika Miska vlada spochatku bula proti rekonstrukciyi ploshi j vstanovlennya pam yatnika na centralnomu prospekti ta lvivskij poet Bogdan Stelmah zaklikav lviv yan prinositi syudi kviti sho j ostatochno zakripilo misce dlya monumentu Oblasnij konkurs 1988 i respublikanskij 1989 ne viznachili zhodnogo proektu peremozhcya Odnak gromadskist vimagala yaknajshvidshogo vstanovlennya pam yatnika Bulo uhvalene rishennya pro vikoristannya proektu skulptoriv Volodimira j Andriya Suhorskih j arhitektoriv Yuriya Dibi ta Yuriya Hromeya U stvorenni Hvili Narodnogo Vidrodzhennya brali uchast ne lishe vitchiznyani majstri a takozh fahivci z Kanadi Zibranih koshtiv ne vistachalo tomu ukrayinci z diaspori doluchilisya do proektu Vasil Ivanickij organizuvav zbir koshtiv ta vigotovlennya figuri poeta v Argentini Vidlitu skulpturu dostavili korablem do Gamburga a zvidti perevezli do Lvova Pam yatnik osvyatili vladiki Pravoslavnoyi Greko Katolickoyi Virmenskoyi ta Rimo Katolickoyi cerkov Urochiste vidkrittya vidbulosya u pershu richnicyu nezalezhnosti Ukrayini 24 serpnya 1992 roku na richnicyu prijnyattya deklaraciyi nezalezhnosti Ukrayini Znachennya simvoliv Hvili Dopovnennyam do monumenta Shevchenka stala 12 metrova bronzova stela Hvilya Narodnogo Vidrodzhennya Pislya yiyi sporudzhennya zagalna skulpturna kompoziciya nabula dovershenogo viglyadu Figurni relyefi na nij simvolichno zobrazhuyut istoriyu Ukrayini vid chasiv Kiyivskoyi Rusi do pochatku XX st na perednij storoni ta istoriyu Ukrayini XX st na zvorotnomu boci Perednya storona pam yatki Na steli zobrazheni figuri ne tilki realnih istorichnih osobistostej a j geroyiv tvoriv Tarasa Grigorovicha Shevchenka vnizu poseredini slipij kobzar Perebendya i hlopchina povodir pered nim sprava vid kobzarya micno pritiskaye do sebe ditinu geroyinya poemi Katerina a zliva strashna scena strati kolesuvannyam kozaka z poemi Gajdamaki Zliva vgori zobrazheni tradicijni zavojovniki Ukrayini v rizni chasi tureckij sultan z krivoyu shableyu polskij korol v koroni z bulloyu v rukah rosijskij carskij oficer i katolickij monah Sprava zahisniki ukrayinskogo narodu scena posvyati v kozaki de molodomu voyinovi peredayetsya kozacka shablya a mati blagoslovlyaye jogo ikonoyu vishe moloda divchina provodzhaye kozaka na Sich Velichna figura Petro Sagajdachnij na koni z getmanskoyu bulavoyu v rukah sho poseredini Hvili zaklikaye na bij za Ukrayinu yak kozakiv zliva yaki zapeklo voyuyut z tureckimi vijskami tak i diyachiv derzhavi cerkvi ta kulturi skulpturni portreti yakih ohoplyuyut figuru Oranti Sered nih mi piznayemo inshih getmaniv Ivan Mazepa z praporom v rukah Bogdan Hmelnickij z bulavoyu pravoslavnij svyashenik knyaginya Olga Yaroslav Mudrij Volodimir Velikij hrestitelya Ukrayini Roksolana inshih derzhavnih diyachiv ta polkovodciv Sprava filosof Grigorij Skovoroda z knigoyu v rukah pismennik Markiyan Shashkevich Yakiv Golovackij Ivan Kotlyarevskij a za nimi cila nizka kulturnih diyachiv yaki plekali ukrayinsku movu ta primnozhuvali dosyagnennya ukrayinskogo mistectva literaturi filosofskoyi dumki Simvolichno sho nad vsiyeyu istorichnoyu hodoyu pidnimayetsya figura Matir Bozha Oranta yaka blagoslovlyaye vsih hto prihodit na cyu ploshu vklonitisya ukrayinskomu geniyevi ta zamislitisya nad vazhkim shlyahom Ukrayini do vlasnoyi nezalezhnosti Prozorij nimb nad yiyi golovoyu nemov virostaye z kril yangoliv z trubami a pro svitlu nadiyu u blagoslovenne majbutnye Ukrayini nagaduyut chislenni golivki yangoliv yaki divlyatsya z neba na nas i na vsih hto zobrazhenij na cij Hvili Zvorotnya storona pam yatki Vnizu sprava zi zvorotnogo boku steli roztashovane zhorno z najtragichnishimi datami v istoriyi Ukrayini XX st 1918 1922 rr sproba stvoriti nezalezhnu Ukrayinsku derzhavu ta Gromadyanska vijna 1932 1933 Golodomor 1941 1945 Druga svitova vijna 1986 Chornobilska katastrofa Strashna trishina nemov vidrivaye velikij shmat narodu vid sucilnoyi hvili ukrayinskoyi istoriyi ta majbutnogo nagaduyuchi pro tragediyu Golodomoru Vrazhayut perepleteni znivecheni golodom tila pomerlih ta napivzhivih lyudej sprava Nad nimi v skorboti shililasya mati yaka pritiskaye yedinu zhivu ditinu ochi yiyi ne po dityachomu sumni a zmuchene golodom tilo svidchit pro strashni muki Zliva vnizu virostaye stovbur v glibini jogo koreniv prostezhuyetsya oblichchya tih hto zaginuv za spravedlivist stoyav bilya vitokiv nacionalno vizvolnogo ruhu XX st Yih dumki i samoviddanist stali timi korenyami na yakih viroslo derevo nezalezhnoyi derzhavi Yih diyalnist stala tim gruntom na yakomu ukripivsya hrest simvol duhovnosti sho tvorit centr kompoziciyi Do 1991 roku roku progoloshennya nezalezhnosti Ukrayinskoyi derzhavi Ukrayinu dilili mizh kilkoma derzhavami pro ce rozpovidayut figuri zavojovnikiv rozdirayuchi simvolichnu kartu Ukrayini sprava rujnaciyu cerkov simvolizuyut rozbitij dzvin ta opaleni ikoni zliva masovi represiyi ta zaslannya na Sibir sim ya z ditinoyu vishe sprava strashnu tragediyu Chornobilya velicheznij Dzvin spolohu Zverhu zobrazheni diyachi kulturi ta cerkvi Mihajlo Dragomanov Lesya Ukrayinka Ivan Franko Vasil Stefanik Olga Kobilyanska Andrej Sheptickij voni doklali chimalo zusil do spravi zberezhennya ukrayinskoyi duhovnosti ta mriyi pro nezalezhnist nezvazhayuchi na strashni podiyi v istoriyi Ukrayini XX st Nad nimi avtori zobrazili za gratami skulpturni portreti ukrayinskih disidentiv 60 70 rr Vasil Stus Vasil Simonenko ta inshi hto projshov vazhkim shlyahom v yazniv i ne zradiv mriyu pro nezalezhnu ukrayinsku derzhavu Dityacha figura simvolizuye molodu derzhavu Ukrayinu poruch data progoloshennya yiyi nezalezhnosti Pam yatnik Tarasu Shevchenku v samomu serci Lvova roztashovanomu na prospekti Svobodi zavzhdi otochenij velikoyu kilkistyu kvitiv U bud yakij chas dobi mozhna spoglyadati kompoziciyu pam yatnika v temnu poru vona osvitlena lihtaryami Sogodni plosha bilya pam yatnika ye odnim z najulyublenishih misc dlya zustrichej ta provodzhennya vilnogo chasu sered lvivskoyi molodi SvitliniZagalnij viglyad Pam yatnik Hvilya nacionalnogo vidrodzhennya Zvorotnya storona Hvili Monument ta jogo miniatyurna kopiya Panoramnij viglyadPosilannyaShubart Pavlo Postati v pam yatnikah staromistya Lvova Chornomorski novini 16 sichnya 2014 ch 4 21475 Div takozhPam yatnik Tarasovi Shevchenku Vinniki Pam yatnik Tarasovi Shevchenku Lichakiv