Палеолітична Венера — первісні статуетки жінок, які виготовляли первісні люди. Назва застосовується для окреслення фігурок оголених жінок з дуже повними формами, що пов'язані з культом родючості і походять з часів пізнього палеоліту. Поширені на територіях від Піренеїв до Уралу.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN3TDFkcFpXNWZUa2hOWDFabGJuVnpYM1p2Ymw5WGFXeHNaVzVrYjNKbUxtcHdaeTh4T0RCd2VDMVhhV1Z1WDA1SVRWOVdaVzUxYzE5MmIyNWZWMmxzYkdWdVpHOXlaaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Типи венер
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelppTDFabGJuVnpYMjltWDBKeVlYTnpaVzF3YjNWNUxtcHdaeTh4T0RCd2VDMVdaVzUxYzE5dlpsOUNjbUZ6YzJWdGNHOTFlUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk0TDFabGMzUnZibWxqYTJGZmRtVnVkWE5sWDJWa2FYUXVhbkJuTHpFNE1IQjRMVlpsYzNSdmJtbGphMkZmZG1WdWRYTmxYMlZrYVhRdWFuQm4uanBn.jpg)
Історія дослідження
Перші археологічні знахідки венер датуються 1864 роком. Вони були знайдені маркізом де Вібре в Ложері-Бас, у південно-західній Франції. 1894 року у печерному житлі на території французького містечка Брассемпуі знаходить ще одну фігурку такого типу і називає її «Венерою Брассампуйською». Відома була знайдена 1908 року у покладах лесу в долині австрійського Дунаю.
У 2008 році археологи Тюбінгенського університету знайшли шість фрагментів 6-сантиметрової фігурки у печері Холе-Фельс, що у Німеччині. Звідси й назва чергової венери — «Венера із Холе-Фельсу». Висічена вона із бивня мамонта, датується 35 тисячоліттям до н. е. і вважається найдавнішою венерою.
«Венера із Тан-Тана» датується 300—500 тис. років до н. е., однак це досі не доведено.
Вчені ХХ ст,, котрі займалися вивченням цих статуеток, вважали їх ідеалами краси тогочасного суспільства, тому й охрестили ці фігурки на честь римської богині краси Венери.
Ідейні засади
Подібні пам'ятки дрібної пластики виявлені у багатьох регіонах світу. Взагалі у культурах поширений мотив оголеної жінки — невеличкі статуетки, переважно вирізьблені з мамонтової кістки, поширені на просторах Європи та Азії до Забайкалля.
Зовнішній вигляд
Одним із видів пізньопалеолітичного мистецтва є скульптурні зображення малих форм. Здебільшого це образ жінки (також зустрічаються антропоморфні фігури без ознак статі, тварини, птахи). Ці скульптури невеликі, всього 5-12 см, вирізані із кістки чи каменю, трапляються також із бивнів мамонта, — фігурки оголеної жінки в повний ріст із складеними на животі руками.
Скульптор нехтує іншими частинами тіла, зображаючи лише суто жіноче начало — груди, стегна, живіт. Трапляються фігурки з головою, однак без промальованого обличчя.
Сама ж скульптура виготовлена так, що утворює ромб. Якщо ж навколо ромба описати коло(із центром у тому ж таки ромбі), то в окреслене коло вміщаються форми великих грудей, живота і нижніх ліній торса. Це типово для «Віллендорфської Венери» (Австрія), «Венери із Леспюг» (Франція), і «Венери із Костенок» (на Дону, Росія). Датуються ці знахідки близько 20 тис. років до н. е.
Відомі дві групи таких статуеток: європейська і сибірська. У європейській групі жінку зображено із яскраво вираженими особливостями жіночого тіла: звисаючі груди, масивні стегна, випуклий живіт. Сибірська група не має таких форм. Фігурки цієї групи більш видовжені, із завуженими стегнами і плечима.
Палеолітичні венери також представлені трьома типами:
- класичні — зображають жінку правильної тілобудови;
- худорляві — зображають жінку з більш видовженими пропорціями, з подовженими ногами і тулубом;
- пишні — зображають жінку із великими грудьми, яскраво вираженими стегнами і об'ємним животом.. Також виділяють чотири великі центри такого мистецтва: піренейсько-дордонський, дунайсько-моравський, деснинсько-донський і ангарський.
Знахідки Венер на території України
Чільне місце в мистецтві пізнього палеоліту в контексті палеолітичних венер посідає стоянка в Мізині. Фігурки звідти вирізняються своїм особливим орнаментом — саме в Мізині виявлені пам'ятки, вперше декоровані орнаментом з використанням меандру. Знайдені жіночі фігурки у Мізині оздоблені таким меандром.
Примітки
- Міфологічні уявлення мисливців пізнього палеоліту на сучасних українських землях
- . Архів оригіналу за 16 березня 2015. Процитовано 26 грудня 2015.
- Мартынов А. И. Археология: Учебник/А. И. Мартынов. — 5-е изд., перераб. — М.: Высш. шк., 2005. — 447 с. —
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Палеолітична Венера |
- Крвавич Д. П., Овсійчук В. А., Черепанова С. О. / Українське мистецтво: Навч. посібн.: У 3 ч. /Передмова проф. В.Скотного. — Ч. І. — Львів: Світ, 2003. — 256 с. + 16 вкл. Іл. ; 966-603-203-1 (ч. І).
![]() | Це незавершена стаття про культуру. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Paleolitichna Venera pervisni statuetki zhinok yaki vigotovlyali pervisni lyudi Nazva zastosovuyetsya dlya okreslennya figurok ogolenih zhinok z duzhe povnimi formami sho pov yazani z kultom rodyuchosti i pohodyat z chasiv piznogo paleolitu Poshireni na teritoriyah vid Pireneyiv do Uralu Vilendorfska VeneraTipi venerVenera Brassempujska Vestonicka Venera Venera Brassampujska Venera Vestonicka Venera Vilendorfska Venera z Berehat Rama Venera z Tan Tana Venera z Hole Fels Venera Losselska Venera z Moravan nad Vagom Venera LespyugskaIstoriya doslidzhennyaPershi arheologichni znahidki vener datuyutsya 1864 rokom Voni buli znajdeni markizom de Vibre v Lozheri Bas u pivdenno zahidnij Franciyi 1894 roku u pechernomu zhitli na teritoriyi francuzkogo mistechka Brassempui znahodit she odnu figurku takogo tipu i nazivaye yiyi Veneroyu Brassampujskoyu Vidoma bula znajdena 1908 roku u pokladah lesu v dolini avstrijskogo Dunayu U 2008 roci arheologi Tyubingenskogo universitetu znajshli shist fragmentiv 6 santimetrovoyi figurki u pecheri Hole Fels sho u Nimechchini Zvidsi j nazva chergovoyi veneri Venera iz Hole Felsu Visichena vona iz bivnya mamonta datuyetsya 35 tisyacholittyam do n e i vvazhayetsya najdavnishoyu veneroyu Venera iz Tan Tana datuyetsya 300 500 tis rokiv do n e odnak ce dosi ne dovedeno Vcheni HH st kotri zajmalisya vivchennyam cih statuetok vvazhali yih idealami krasi togochasnogo suspilstva tomu j ohrestili ci figurki na chest rimskoyi bogini krasi Veneri Idejni zasadiPodibni pam yatki dribnoyi plastiki viyavleni u bagatoh regionah svitu Vzagali u kulturah poshirenij motiv ogolenoyi zhinki nevelichki statuetki perevazhno virizbleni z mamontovoyi kistki poshireni na prostorah Yevropi ta Aziyi do Zabajkallya Zovnishnij viglyadOdnim iz vidiv piznopaleolitichnogo mistectva ye skulpturni zobrazhennya malih form Zdebilshogo ce obraz zhinki takozh zustrichayutsya antropomorfni figuri bez oznak stati tvarini ptahi Ci skulpturi neveliki vsogo 5 12 sm virizani iz kistki chi kamenyu traplyayutsya takozh iz bivniv mamonta figurki ogolenoyi zhinki v povnij rist iz skladenimi na zhivoti rukami Skulptor nehtuye inshimi chastinami tila zobrazhayuchi lishe suto zhinoche nachalo grudi stegna zhivit Traplyayutsya figurki z golovoyu odnak bez promalovanogo oblichchya Sama zh skulptura vigotovlena tak sho utvoryuye romb Yaksho zh navkolo romba opisati kolo iz centrom u tomu zh taki rombi to v okreslene kolo vmishayutsya formi velikih grudej zhivota i nizhnih linij torsa Ce tipovo dlya Villendorfskoyi Veneri Avstriya Veneri iz Lespyug Franciya i Veneri iz Kostenok na Donu Rosiya Datuyutsya ci znahidki blizko 20 tis rokiv do n e Vidomi dvi grupi takih statuetok yevropejska i sibirska U yevropejskij grupi zhinku zobrazheno iz yaskravo virazhenimi osoblivostyami zhinochogo tila zvisayuchi grudi masivni stegna vipuklij zhivit Sibirska grupa ne maye takih form Figurki ciyeyi grupi bilsh vidovzheni iz zavuzhenimi stegnami i plechima Paleolitichni veneri takozh predstavleni troma tipami klasichni zobrazhayut zhinku pravilnoyi tilobudovi hudorlyavi zobrazhayut zhinku z bilsh vidovzhenimi proporciyami z podovzhenimi nogami i tulubom pishni zobrazhayut zhinku iz velikimi grudmi yaskravo virazhenimi stegnami i ob yemnim zhivotom Takozh vidilyayut chotiri veliki centri takogo mistectva pirenejsko dordonskij dunajsko moravskij desninsko donskij i angarskij Znahidki Vener na teritoriyi UkrayiniChilne misce v mistectvi piznogo paleolitu v konteksti paleolitichnih vener posidaye stoyanka v Mizini Figurki zvidti viriznyayutsya svoyim osoblivim ornamentom same v Mizini viyavleni pam yatki vpershe dekorovani ornamentom z vikoristannyam meandru Znajdeni zhinochi figurki u Mizini ozdobleni takim meandrom PrimitkiMifologichni uyavlennya mislivciv piznogo paleolitu na suchasnih ukrayinskih zemlyah Arhiv originalu za 16 bereznya 2015 Procitovano 26 grudnya 2015 Martynov A I Arheologiya Uchebnik A I Martynov 5 e izd pererab M Vyssh shk 2005 447 s ISBN 5 06 005131 5PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Paleolitichna Venera Krvavich D P Ovsijchuk V A Cherepanova S O Ukrayinske mistectvo Navch posibn U 3 ch Peredmova prof V Skotnogo Ch I Lviv Svit 2003 256 s 16 vkl Il ISBN 966 603 202 3 966 603 203 1 ch I Ce nezavershena stattya pro kulturu Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi