Палаццо Мадама та Замок Акайа (італ. Palazzo Madama e Casaforte degli Acaja) в Турині —архітектурний та історичний комплекс розташований на центральній площі Турину П'яцца Кастелло.Був представницьким палацом та резиденцією герцогів Савойських. Є об'єктом Світової спадщини ЮНЕСКО як один з «Палаців Савойського дому» Зараз в ньому розміщено Міський музей стародавнього мистецтва.
Палаццо Мадама | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Фасад Палаццо Мадама | ||||
45°04′15″ пн. ш. 7°41′09″ сх. д. / 45.07083° пн. ш. 7.68583° сх. д. | ||||
Тип | d[1] | |||
Статус спадщини | частина об'єкта Світової спадщини ЮНЕСКО[d] | |||
Країна | ||||
Розташування | Турин | |||
Архітектурний стиль | фасад - бароко | |||
Архітектор | Філіппо Ювара (перебудова у стилі бароко) | |||
Площа | 0,67 га | |||
Адреса | d | |||
Сайт | сторінка музею | |||
![]() ![]() Палаццо Мадама (Італія) | ||||
|
Світова спадщина ЮНЕСКО, об'єкт №823-001B823 (англ.) |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE0TDFCaGJHRjZlbTlmYldGa1lXMWhYM0psZEhKdkxtcHdaeTh6TURCd2VDMVFZV3hoZW5wdlgyMWhaR0Z0WVY5eVpYUnlieTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Історія
Палац розташований на території давньоримського міста Augusta Taurinorum, чиї міські ворота Porta Decumana (45р. до н. е.) є частиною сьогоднішнього палацу. Герцог інтегрував обидві башти воріт у замок при його будівництві. Протягом 15-го сторіччя при його наступнику Людовіко будівля замку-фортеці була збільшена та були побудовані ще дві башти. Пізніше замок був перебудований у палац — герцогську резиденцію. В 17-му сторіччі Марія Крістіна Французька, регентка Карло Емануеле II яку називали Madama Reale, обрала палац для своєї основної резиденції. З того часу він і називається Палаццо Мадама.
Між 1718 та 1721 роками палац було суттєво перебудовано — він отримав новий фасад, атріум та парадні сходи.
Наприкінці 18-го — в першій половині 19-го сторіччя палац використовувався як тимчасове місце розташування французького уряду під час Наполеонівських воєн, а пізніше — королівської художньої галереї (італ. Pinacoteca Regia). В 1848–1865 рр. в палаці розміщувався (італ. Senato del Regno) Королівства Сардинія-П'ємонт, а з 1861 року — об'єднаного Королівства Італія, а пізніше — Вищий суд. З 1934 року в будівлі розміщується музей.
Архітектура
Між 1718 та 1721 рр. палац отримав нове барочне крило, створене туринським придворним архітектором Філіппо Ювара, на замовлення дружини герцога Карло Емануеле II, Марії Жанни Баптисти. Як це типово для барокових палаців, зовнішня архітектура та внутрішнє оснащення палацу мають багато декоративних прикрас, рельєфів, скульптур та широке використання монограми герцогині MJB, яка прославляє замовницю будівництва.
Фасад був побудований з вапняку кольору слонової кістки з долини Суса, який завдяки своєму світлому та напівпрозорому вигляду підкреслює прозорість архітектури. З фасаду двоповерхова будівля поділена на шість частин. Чотири рельєфи з трофеями обрамляють три аркади, кожна з яких прикрашена могутньою головою лева як наріжним каменем арки. Рельєфи виконані . Будинок вінчає балюстрада з вазами та чотирма алегорічними фігурами над центральним ризалітом, які втілюють владу багатство, родючість та правосуддя.
Між 1883 та 1885 три середньовічні сторони палацу ґрунтовно реставровані в стилі історизму під керівництвом Альфредо д'Андраде, для чого ним було виготовлено 30 000 штук спеціальної цегли, і сьогоднішній вигляд палацу визначається його уявленнями палац та заходами з реставрації.
- Кам'яні колони на цегляній підложці виступають з розкопаного римського культурного шару
- Парадні сходи
Музей
З 1934 року в палаці розташований міський музей стародавнього мистецтва (італ. Museo Civico d' Arte Antica), колекція якого включає середньовічні картини та скульптури, а також експозиції декоративно-ужиткового мистецтва — скла, порцеляни, кераміки церковних прикрас з різних епох (переважно 14-18 ст.). Туринський музей дійсно стародавнього мистецтва (античного і т. д.) називається італ. Museo dell'Antichita і розташований в іншому місці.
Примітки
- archINFORM — 1994.
- http://whc.unesco.org/en/list/823
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Palacco Madama ta Zamok Akaja ital Palazzo Madama e Casaforte degli Acaja v Turini arhitekturnij ta istorichnij kompleks roztashovanij na centralnij ploshi Turinu P yacca Kastello Buv predstavnickim palacom ta rezidenciyeyu gercogiv Savojskih Ye ob yektom Svitovoyi spadshini YuNESKO yak odin z Palaciv Savojskogo domu Zaraz v nomu rozmisheno Miskij muzej starodavnogo mistectva Palacco MadamaFasad Palacco Madama45 04 15 pn sh 7 41 09 sh d 45 07083 pn sh 7 68583 sh d 45 07083 7 68583Tipd 1 Status spadshinichastina ob yekta Svitovoyi spadshini YuNESKO d Krayina Italiya ISO3166 1 alpha 3 ITA ISO3166 1 cifrovij 380 RoztashuvannyaTurinArhitekturnij stilfasad barokoArhitektorFilippo Yuvara perebudova u stili baroko Plosha0 67 gaAdresadSajtstorinka muzeyuPalacco Madama Italiya Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Palacco Madama Svitova spadshina YuNESKO ob yekt 823 001B823 angl Zvorotnya storona PalaccoIstoriyaPalac roztashovanij na teritoriyi davnorimskogo mista Augusta Taurinorum chiyi miski vorota Porta Decumana 45r do n e ye chastinoyu sogodnishnogo palacu Gercog integruvav obidvi bashti vorit u zamok pri jogo budivnictvi Protyagom 15 go storichchya pri jogo nastupniku Lyudoviko budivlya zamku forteci bula zbilshena ta buli pobudovani she dvi bashti Piznishe zamok buv perebudovanij u palac gercogsku rezidenciyu V 17 mu storichchi Mariya Kristina Francuzka regentka Karlo Emanuele II yaku nazivali Madama Reale obrala palac dlya svoyeyi osnovnoyi rezidenciyi Z togo chasu vin i nazivayetsya Palacco Madama Mizh 1718 ta 1721 rokami palac bulo suttyevo perebudovano vin otrimav novij fasad atrium ta paradni shodi Naprikinci 18 go v pershij polovini 19 go storichchya palac vikoristovuvavsya yak timchasove misce roztashuvannya francuzkogo uryadu pid chas Napoleonivskih voyen a piznishe korolivskoyi hudozhnoyi galereyi ital Pinacoteca Regia V 1848 1865 rr v palaci rozmishuvavsya ital Senato del Regno Korolivstva Sardiniya P yemont a z 1861 roku ob yednanogo Korolivstva Italiya a piznishe Vishij sud Z 1934 roku v budivli rozmishuyetsya muzej ArhitekturaMizh 1718 ta 1721 rr palac otrimav nove barochne krilo stvorene turinskim pridvornim arhitektorom Filippo Yuvara na zamovlennya druzhini gercoga Karlo Emanuele II Mariyi Zhanni Baptisti Yak ce tipovo dlya barokovih palaciv zovnishnya arhitektura ta vnutrishnye osnashennya palacu mayut bagato dekorativnih prikras relyefiv skulptur ta shiroke vikoristannya monogrami gercogini MJB yaka proslavlyaye zamovnicyu budivnictva Fasad buv pobudovanij z vapnyaku koloru slonovoyi kistki z dolini Susa yakij zavdyaki svoyemu svitlomu ta napivprozoromu viglyadu pidkreslyuye prozorist arhitekturi Z fasadu dvopoverhova budivlya podilena na shist chastin Chotiri relyefi z trofeyami obramlyayut tri arkadi kozhna z yakih prikrashena mogutnoyu golovoyu leva yak narizhnim kamenem arki Relyefi vikonani Budinok vinchaye balyustrada z vazami ta chotirma alegorichnimi figurami nad centralnim rizalitom yaki vtilyuyut vladu bagatstvo rodyuchist ta pravosuddya Mizh 1883 ta 1885 tri serednovichni storoni palacu gruntovno restavrovani v stili istorizmu pid kerivnictvom Alfredo d Andrade dlya chogo nim bulo vigotovleno 30 000 shtuk specialnoyi cegli i sogodnishnij viglyad palacu viznachayetsya jogo uyavlennyami palac ta zahodami z restavraciyi Kam yani koloni na ceglyanij pidlozhci vistupayut z rozkopanogo rimskogo kulturnogo sharu Paradni shodiMuzejZ 1934 roku v palaci roztashovanij miskij muzej starodavnogo mistectva ital Museo Civico d Arte Antica kolekciya yakogo vklyuchaye serednovichni kartini ta skulpturi a takozh ekspoziciyi dekorativno uzhitkovogo mistectva skla porcelyani keramiki cerkovnih prikras z riznih epoh perevazhno 14 18 st Turinskij muzej dijsno starodavnogo mistectva antichnogo i t d nazivayetsya ital Museo dell Antichita i roztashovanij v inshomu misci PrimitkiarchINFORM 1994 d Track Q265049 http whc unesco org en list 823