Орбітальна астрономічна обсерваторія (англ. Orbiting Astronomical Observatory, OAO) — це серія автоматизованих астромонічних обсерваторій, що була розміщена на низькій навколоземній орбіті та керувалася з землі, запущених NASA між 1966 та 1972 роками, під керівництвом начальника відділу астрономії NASA Ненсі Грейс Роман. Ці обсерваторії забезпечили перші високоякісні спостереження багатьох об'єктів в ультрафіолетовому світлі. Попри те, що дві місії OAO були невдалими, успіх двох інших наочно продемонстрував переваги космічних обсерваторій, які стали прямими предками телескопів Хаббл, Чандра, Swift, Кеплер, , GALEX та багатьох інших астрономічних супутників.
ОАО-1
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems0TDA5eVltbDBhVzVuWDBGemRISnZibTl0YVdOaGJGOVBZbk5sY25aaGRHOXllVjh4TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxUGNtSnBkR2x1WjE5QmMzUnliMjV2YldsallXeGZUMkp6WlhKMllYUnZjbmxmTVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
OAO-1 (Orbiting Astronomical Observatory 1) був супутником на сонячних батареях, призначеним для проведення точних астрономічних спостережень і вимірювання характеристик поглинання та випромінювання зірок, планет, туманностей і міжпланетних і міжзоряних середовищ. Супутник мав прилади для виявлення ультрафіолетових, рентгенівських та гамма-променів. OAO-1 був запущений 8 квітня 1966 року на номінальну майже ідеальну кругову орбіту і працював за планом протягом перших 7 хвилин після відриву. Подальша висока напруга дуги та розряд батареї призвели до того, що місію було припинено як невдалу 10 квітня 1966 року після 20 орбіт без активації експериментів. Основні проблеми пояснювалися збоями в системі живлення та високою напругою дуги в . Космічний корабель вийшов з-під контролю, тому сонячні батареї не могли бути розгорнуті для підзарядки акумуляторів, які забезпечували б енергією електричне та електронне обладнання на борту.
ОАО-2
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV4TDA5eVltbDBhVzVuWDBGemRISnZibTl0YVdOaGJGOVBZbk5sY25aaGRHOXllVjh5TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxUGNtSnBkR2x1WjE5QmMzUnliMjV2YldsallXeGZUMkp6WlhKMllYUnZjbmxmTWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
OAO-2 (Orbiting Astronomical Observatory 2), також відома як Звіздар (Stargazer) була першою астрономічною обсерваторією загального призначення в космосі. Вона була запущена 7 грудня 1968 року і несла 11 ультрафіолетових телескопів. OAO-2 провела майже 22 560 вимірювань протягом понад чотирьох років експлуатації (до січня 1973 року) і сприяла багатьом значним астрономічним відкриттям. Серед них було те, що молоді гарячі зірки були гарячішими, ніж вказували теоретичні моделі того часу, підтвердили, що комети оточені величезними хмарами водню, і виявили цікаву особливість міжзоряного середовища, для розуміння якої знадобились десятиліття.
ОАО-B
OAO-B (Orbiting Astronomical Observatory B) мала систему скануючого спектрометра із середньою роздільною здатністю та 97-сантиметровий (38-дюймовий) ультрафіолетовий телескоп Кассегрена, який мав надати спектри більш тьмяних об'єктів, ніж ті, які можна було спостерігати раніше. Супутник був запущений 30 листопада 1970 року з «найбільшим космічним телескопом який коли-небудь запускався», але так і не вийшов на орбіту. Через дев'яносто хвилин після зльоту космічне агентство оголосило про несправність. Обтічник корисного вантажу ракети не відокремився належним чином під час підйому, і його надмірна вага не дозволила ступені «Кентавр» досягти орбітальної швидкості. Кентавр і OAO знову увійшли в атмосферу і розпалися, знищивши проєкт вартістю 98 мільйонів доларів. Пізніше катастрофу було пов'язано з дефектом вибухової зарядки вартістю 100 доларів, яка не спрацювала.
ОАО-3 (Коперник)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMwTDA5QlR5MHpYMmx1WDNSb1pWOWpiR1ZoYmw5eWIyOXRMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFQUVU4dE0xOXBibDkwYUdWZlkyeGxZVzVmY205dmJTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
OAO-3 (Orbiting Astronomical Observatory 3 Copernicus), також відома як Коперник, була другим успішним космічним апаратом у програмі OAO, який спостерігав небесну сферу над земною атмосферою. УФ-телескоп зі спектрометром вимірював спектри високої роздільної здатності зірок, галактик і планет з основним акцентом на визначенні міжзоряних ліній поглинання. Три рентгенівські телескопи Wolter типу та пропорційний лічильник з простою колімаційною трубкою забезпечили вимірювання небесних джерел рентгенівського випромінювання та міжзоряного поглинання від 1 до 100 А.
Детектор рентгенівського випромінювання був наданий Університетського коледжу Лондона, а 80-сантиметровий УФ-телескоп був створений Прінстонським університетом під керівництвом Лаймана Спітцера. Місія також використовувала нову (інерціальну систему відліку), розроблену Массачусетським технологічним інститутом.
OAO-3 був запущений 21 серпня 1972 року і виявився найуспішнішим з OAO місій. Це було спільним зусиллям NASA та Науково-дослідницької ради Великобританії, нині відомої як Науково-технічна дослідницька рада (Science and Engineering Research Council, SERC). Після запуску він був названий Коперником на честь 500-річчя від дня народження Миколи Коперника в 1473 році.
Космічний корабель OAO-3 являв собою алюмінієву конструкцію восьмикутної форми з порожнистою центральною трубчастою зоною 1,21 метра, в якій розміщувався експериментальний контейнер. Сонячні панелі були встановлені з боків космічного корабля під кутом 34 градуси і мали площу 38,2 квадратних метрів. Сонцезахисна перегородка, яка захищала обладнання, збільшила довжину космічного корабля до 4,9 м.
Коперник працював до лютого 1981 року (9,5 роки) і повернув спектри високої роздільної здатності сотень зірок разом із великими рентгенівськими спостереженнями. Серед важливих відкриттів, зроблених Коперником, було відкриття кількох довгоперіодичних пульсарів, таких як , які мали інтервал між повторенням імпульсів у кілька хвилин (звичайний період повторення імпульсу для пульсара становить секунди або долі секунд), а також підтвердження того, що більша частина водню в міжзоряних газових хмарах існувала в молекулярній формі.
Запуски
- OAO-1: Atlas-Agena D зі стартового комплексу 12, мис Канаверал, Флорида.
- OAO-2, OAO-B і Copernicus (OAO-3): Atlas-Centaur зі стартового комплексу 36, мис Канаверал, Флорида.
У популярній культурі
- У першому сезоні космічної драми про альтернативну історію «Для всього людства» місія з ремонту супутника, схожого на OAO, була первісною метою місії «Аполлон-25», а на емблемі місії з'явилася концепція художника OAO-1.
Джерела
- Darling, David. Orbiting Astronomical Observatory. www.daviddarling.info. Процитовано 23 травня 2024.
- NASA’s First Stellar Observatory, OAO 2, Turns 50 - NASA (амер.). 11 грудня 2018. Процитовано 23 травня 2024.
- Dr. Nancy Grace Roman (1925-2018) - NASA Science. science.nasa.gov (амер.). Процитовано 23 травня 2024.
- OAO 1. Gunter's Space Page (англ.). Процитовано 23 травня 2024.
- OAO 2 (Stargazer). Gunter's Space Page (англ.). Процитовано 23 травня 2024.
- Orbiting Astronomical Observatory (OAO) | Britannica. www.britannica.com (англ.). Процитовано 23 травня 2024.
- OAO B (Goddard). Gunter's Space Page (англ.). Процитовано 23 травня 2024.
- PROJECT: OAO-B (PDF). NASA. Процитовано 23 травня 2024.
- A Faulty Bolt Is Blamed For Failure of Satellite. The New York Times (амер.). 13 січня 1971. ISSN 0362-4331. Процитовано 23 травня 2024.
- U.S. FAILS TO ORBIT LARGE TELESCOPE. The New York Times (амер.). 1 грудня 1970. ISSN 0362-4331. Процитовано 23 травня 2024.
- OAO 3 (Copernicus). Gunter's Space Page (англ.). Процитовано 22 травня 2024.
- The Copernicus Satellite. heasarc.gsfc.nasa.gov. Процитовано 22 травня 2024.
- 50 Years Ago, NASA’s Copernicus Set the Bar for Space Astronomy - NASA (амер.). 19 серпня 2022. Процитовано 22 травня 2024.
- RAL Space OAO-3 (Copernicus). www.ralspace.stfc.ac.uk. Процитовано 22 травня 2024.
- OAO-3 (the Copernicus Satellite) | Multiwavelength Astronomy. ecuip.lib.uchicago.edu. Процитовано 22 травня 2024.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Orbitalna astronomichna observatoriya angl Orbiting Astronomical Observatory OAO ce seriya avtomatizovanih astromonichnih observatorij sho bula rozmishena na nizkij navkolozemnij orbiti ta keruvalasya z zemli zapushenih NASA mizh 1966 ta 1972 rokami pid kerivnictvom nachalnika viddilu astronomiyi NASA Nensi Grejs Roman Ci observatoriyi zabezpechili pershi visokoyakisni sposterezhennya bagatoh ob yektiv v ultrafioletovomu svitli Popri te sho dvi misiyi OAO buli nevdalimi uspih dvoh inshih naochno prodemonstruvav perevagi kosmichnih observatorij yaki stali pryamimi predkami teleskopiv Habbl Chandra Swift Kepler GALEX ta bagatoh inshih astronomichnih suputnikiv OAO 1Ilyustraciya orbitalnoyi astronomichnoyi observatoriyi 1 OAO 1 Orbiting Astronomical Observatory 1 buv suputnikom na sonyachnih batareyah priznachenim dlya provedennya tochnih astronomichnih sposterezhen i vimiryuvannya harakteristik poglinannya ta viprominyuvannya zirok planet tumannostej i mizhplanetnih i mizhzoryanih seredovish Suputnik mav priladi dlya viyavlennya ultrafioletovih rentgenivskih ta gamma promeniv OAO 1 buv zapushenij 8 kvitnya 1966 roku na nominalnu majzhe idealnu krugovu orbitu i pracyuvav za planom protyagom pershih 7 hvilin pislya vidrivu Podalsha visoka napruga dugi ta rozryad batareyi prizveli do togo sho misiyu bulo pripineno yak nevdalu 10 kvitnya 1966 roku pislya 20 orbit bez aktivaciyi eksperimentiv Osnovni problemi poyasnyuvalisya zboyami v sistemi zhivlennya ta visokoyu naprugoyu dugi v Kosmichnij korabel vijshov z pid kontrolyu tomu sonyachni batareyi ne mogli buti rozgornuti dlya pidzaryadki akumulyatoriv yaki zabezpechuvali b energiyeyu elektrichne ta elektronne obladnannya na bortu OAO 2Tehniki v chistij kimnati pereviryayut OAO 2 pered zapuskom misiyi 7 grudnya 1968 roku OAO 2 Orbiting Astronomical Observatory 2 takozh vidoma yak Zvizdar Stargazer bula pershoyu astronomichnoyu observatoriyeyu zagalnogo priznachennya v kosmosi Vona bula zapushena 7 grudnya 1968 roku i nesla 11 ultrafioletovih teleskopiv OAO 2 provela majzhe 22 560 vimiryuvan protyagom ponad chotiroh rokiv ekspluataciyi do sichnya 1973 roku i spriyala bagatom znachnim astronomichnim vidkrittyam Sered nih bulo te sho molodi garyachi zirki buli garyachishimi nizh vkazuvali teoretichni modeli togo chasu pidtverdili sho kometi otocheni velicheznimi hmarami vodnyu i viyavili cikavu osoblivist mizhzoryanogo seredovisha dlya rozuminnya yakoyi znadobilis desyatilittya OAO BOAO B Orbiting Astronomical Observatory B mala sistemu skanuyuchogo spektrometra iz serednoyu rozdilnoyu zdatnistyu ta 97 santimetrovij 38 dyujmovij ultrafioletovij teleskop Kassegrena yakij mav nadati spektri bilsh tmyanih ob yektiv nizh ti yaki mozhna bulo sposterigati ranishe Suputnik buv zapushenij 30 listopada 1970 roku z najbilshim kosmichnim teleskopom yakij koli nebud zapuskavsya ale tak i ne vijshov na orbitu Cherez dev yanosto hvilin pislya zlotu kosmichne agentstvo ogolosilo pro nespravnist Obtichnik korisnogo vantazhu raketi ne vidokremivsya nalezhnim chinom pid chas pidjomu i jogo nadmirna vaga ne dozvolila stupeni Kentavr dosyagti orbitalnoyi shvidkosti Kentavr i OAO znovu uvijshli v atmosferu i rozpalisya znishivshi proyekt vartistyu 98 miljoniv dolariv Piznishe katastrofu bulo pov yazano z defektom vibuhovoyi zaryadki vartistyu 100 dolariv yaka ne spracyuvala OAO 3 Kopernik OAO 3 v chistij kimnati OAO 3 Orbiting Astronomical Observatory 3 Copernicus takozh vidoma yak Kopernik bula drugim uspishnim kosmichnim aparatom u programi OAO yakij sposterigav nebesnu sferu nad zemnoyu atmosferoyu UF teleskop zi spektrometrom vimiryuvav spektri visokoyi rozdilnoyi zdatnosti zirok galaktik i planet z osnovnim akcentom na viznachenni mizhzoryanih linij poglinannya Tri rentgenivski teleskopi Wolter tipu ta proporcijnij lichilnik z prostoyu kolimacijnoyu trubkoyu zabezpechili vimiryuvannya nebesnih dzherel rentgenivskogo viprominyuvannya ta mizhzoryanogo poglinannya vid 1 do 100 A Detektor rentgenivskogo viprominyuvannya buv nadanij Universitetskogo koledzhu Londona a 80 santimetrovij UF teleskop buv stvorenij Prinstonskim universitetom pid kerivnictvom Lajmana Spitcera Misiya takozh vikoristovuvala novu inercialnu sistemu vidliku rozroblenu Massachusetskim tehnologichnim institutom OAO 3 buv zapushenij 21 serpnya 1972 roku i viyavivsya najuspishnishim z OAO misij Ce bulo spilnim zusillyam NASA ta Naukovo doslidnickoyi radi Velikobritaniyi nini vidomoyi yak Naukovo tehnichna doslidnicka rada Science and Engineering Research Council SERC Pislya zapusku vin buv nazvanij Kopernikom na chest 500 richchya vid dnya narodzhennya Mikoli Kopernika v 1473 roci Kosmichnij korabel OAO 3 yavlyav soboyu alyuminiyevu konstrukciyu vosmikutnoyi formi z porozhnistoyu centralnoyu trubchastoyu zonoyu 1 21 metra v yakij rozmishuvavsya eksperimentalnij kontejner Sonyachni paneli buli vstanovleni z bokiv kosmichnogo korablya pid kutom 34 gradusi i mali ploshu 38 2 kvadratnih metriv Soncezahisna peregorodka yaka zahishala obladnannya zbilshila dovzhinu kosmichnogo korablya do 4 9 m Kopernik pracyuvav do lyutogo 1981 roku 9 5 roki i povernuv spektri visokoyi rozdilnoyi zdatnosti soten zirok razom iz velikimi rentgenivskimi sposterezhennyami Sered vazhlivih vidkrittiv zroblenih Kopernikom bulo vidkrittya kilkoh dovgoperiodichnih pulsariv takih yak yaki mali interval mizh povtorennyam impulsiv u kilka hvilin zvichajnij period povtorennya impulsu dlya pulsara stanovit sekundi abo doli sekund a takozh pidtverdzhennya togo sho bilsha chastina vodnyu v mizhzoryanih gazovih hmarah isnuvala v molekulyarnij formi ZapuskiOAO 1 Atlas Agena D zi startovogo kompleksu 12 mis Kanaveral Florida OAO 2 OAO B i Copernicus OAO 3 Atlas Centaur zi startovogo kompleksu 36 mis Kanaveral Florida U populyarnij kulturiU pershomu sezoni kosmichnoyi drami pro alternativnu istoriyu Dlya vsogo lyudstva misiya z remontu suputnika shozhogo na OAO bula pervisnoyu metoyu misiyi Apollon 25 a na emblemi misiyi z yavilasya koncepciya hudozhnika OAO 1 DzherelaDarling David Orbiting Astronomical Observatory www daviddarling info Procitovano 23 travnya 2024 NASA s First Stellar Observatory OAO 2 Turns 50 NASA amer 11 grudnya 2018 Procitovano 23 travnya 2024 Dr Nancy Grace Roman 1925 2018 NASA Science science nasa gov amer Procitovano 23 travnya 2024 OAO 1 Gunter s Space Page angl Procitovano 23 travnya 2024 OAO 2 Stargazer Gunter s Space Page angl Procitovano 23 travnya 2024 Orbiting Astronomical Observatory OAO Britannica www britannica com angl Procitovano 23 travnya 2024 OAO B Goddard Gunter s Space Page angl Procitovano 23 travnya 2024 PROJECT OAO B PDF NASA Procitovano 23 travnya 2024 A Faulty Bolt Is Blamed For Failure of Satellite The New York Times amer 13 sichnya 1971 ISSN 0362 4331 Procitovano 23 travnya 2024 U S FAILS TO ORBIT LARGE TELESCOPE The New York Times amer 1 grudnya 1970 ISSN 0362 4331 Procitovano 23 travnya 2024 OAO 3 Copernicus Gunter s Space Page angl Procitovano 22 travnya 2024 The Copernicus Satellite heasarc gsfc nasa gov Procitovano 22 travnya 2024 50 Years Ago NASA s Copernicus Set the Bar for Space Astronomy NASA amer 19 serpnya 2022 Procitovano 22 travnya 2024 RAL Space OAO 3 Copernicus www ralspace stfc ac uk Procitovano 22 travnya 2024 OAO 3 the Copernicus Satellite Multiwavelength Astronomy ecuip lib uchicago edu Procitovano 22 travnya 2024