Олгой-Хорхой (Аллергохай-Хохай) — легендарна істота, що нібито мешкає на південь від Алтайських гір в безлюдних місцях, де є піщана земля. Це черв'як довший і товстіший за людську руку, який убиває жертву на відстані, викидаючи з себе їдку отруту, а також при прямому зіткненні — за допомогою удару струмом.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkyTDBGc2JHZG9iMmxyYUc5eWEyaHZhUzVxY0djdk16QXdjSGd0UVd4c1oyaHZhV3RvYjNKcmFHOXBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
У 1983 році екземпляр удавчика східного (Eryx tataricus) був показаний місцевим монголам, які казали, що бачили олгой-хороя, і ті підтвердили, що це саме ця тварина.
У 1922—1929 роках американська експедиція цікавилася відомостями про Олгой-Хорхоя. В кінці 1990-х років пошуками Олгой-Хорхоя впродовж декількох сезонів займалися польські зоологи[]. Вони на підставі розповідей місцевих кочівників пустелі дійшли висновку[], що, імовірно, існує декілька видів невідомих сучасній науці пустельних черв'яків (оскільки монголи окрім Олгой-Хорхоя згадували про Щар-Хорхоя — «жовтого черв'яка»), але так і не змогли знайти справжніх їхніх слідів. Проте, серед експонатів музею Паді Елим-Ам, гори Гурван-Сайхан, на даний момент представлено макет Олгой-Хорхоя.
Про загадкового Олгой-Хорхоя в Заалтайській Гобі повідомляв також палеонтолог і письменник І. Єфремов, котрий присвятив черв'яку однойменне фантастичне оповідання:
«Серед мешканців Гобі здавна ходить переказ про великого й товстого хробака (олгой — товста кишка, хорхой — хробак), понад пів метра довжиною, що мешкає в недоступних піщаних місцях Гобійської пустелі. Його можна побачити лише в спеку, у червні—липні, пізніше він закопується в землю та спить» Оригінальний текст (рос.)«Среди жителей Гоби издавна распространено предание о большом и толстом черве (олгой — толстая кишка, хорхой — червяк), свыше полуметра длиной, живущем в недоступных песчаных местах Гобийской пустыни. Его можно видеть только в самую жару, в июне — июле, позднее он зарывается в землю и спит».
Також згадує про Олгоя-Хорхоя персонаж повісті Аркадія та Бориса Стругацьких «Країна багряних хмар». Зустріч з Олгой-Хорхоєм описана в оповіданні Спартака Ахметова й Олександра Янтера «Синя смерть». Олгой-хорхоя описує у своєму романі «Приборкувачі диявола» також чеський письменник Людвік Соучек.
Наукові версії
Багато дослідників, що вивчали свідчення місцевих мешканців і дані, зібрані різними експедиціями, вважають, що йдеться про тварину, абсолютно невідому науці. Проте зоолога Джона Л. Клаудсі-Томпсона, одного з прославлених фахівців з пустельної фауни, деякі риси олгой-хорхоя підштовхнули до припущення, що йдеться про різновид змії, поки що невідомий науці, але споріднений з vibora mortal australiana, яка сама є різновидом гадюки, поширеної в південній півкулі. Її зовнішній вигляд схожий на зовнішність тварюки з пустелі Гобі і, крім того, вона теж може вбивати своїх жертв, бризкаючи отрутою на відстані.
За іншою версією, яку відстоює французький криптозоолог Мішель Райналь і чех Ярослав Марес, Олгой-Хорхой може належати до рептилій-двоходок, що позбулися лап в ході еволюції. Ці рептилії можуть бути червоного або бурого кольору, і в них дуже складно розрізнити голову та шию. Основне заперечення цієї гіпотези полягає в тому, що ніхто не чув, аби ці рептилії були отруйними або мали орган, здатний проводити електричний струм.
Ще одна версія допускає, що йдеться дійсно про кільчастого черв'яка, який отримав особливу захисну шкіру в умовах пустелі. Відомо, що деякі з цих земляних черв'яків здатні бризкати отрутою в разі самозахисту.
І, нарешті, останнє припущення, яке висловили російські зоологи: загадковий черв'як не хто інший, як гельмінт, що досяг величезних розмірів. Їх розвелася величезна кількість після того, як в XIII столітті Центральною Азією пронеслася кіннота Чингізхана. Як би там не було, Олгой-Хорхой залишається загадкою для зоологів, що ще не одержала жодного задовільного пояснення.
Див. також
Примітки
- . Архів оригіналу за 11 грудня 2019. Процитовано 19 вересня 2018.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 11 грудня 2019. Процитовано 19 вересня 2018.
- Аркадий и Борис Стругацкие. [1] — Litres. — С. 290. — . з джерела 21 квітня 2018 (рос.)
- Спартак Ахметов, Александр Янтер. Синяя смерть : [ 15 квітня 2018] // На суше и на море : альманах. — М. : Мысль, 1979. — № 19. — С. 341—354. (рос.)
- Ludvík Souček [ 10 квітня 2019 у Wayback Machine.] (чес.)
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Олгой-хорхой |
- Олгой-хорхой [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.] (рос.)
Ця стаття потребує додаткових для поліпшення її . (липень 2019) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Olgoj Horhoj Allergohaj Hohaj legendarna istota sho nibito meshkaye na pivden vid Altajskih gir v bezlyudnih miscyah de ye pishana zemlya Ce cherv yak dovshij i tovstishij za lyudsku ruku yakij ubivaye zhertvu na vidstani vikidayuchi z sebe yidku otrutu a takozh pri pryamomu zitknenni za dopomogoyu udaru strumom Udavchik shidnij Eryx tataricus imovirnij prototip legendi Interpretaciya Pieter Dirkx Belgiya U 1983 roci ekzemplyar udavchika shidnogo Eryx tataricus buv pokazanij miscevim mongolam yaki kazali sho bachili olgoj horoya i ti pidtverdili sho ce same cya tvarina U 1922 1929 rokah amerikanska ekspediciya cikavilasya vidomostyami pro Olgoj Horhoya V kinci 1990 h rokiv poshukami Olgoj Horhoya vprodovzh dekilkoh sezoniv zajmalisya polski zoologi dzherelo Voni na pidstavi rozpovidej miscevih kochivnikiv pusteli dijshli visnovku dzherelo sho imovirno isnuye dekilka vidiv nevidomih suchasnij nauci pustelnih cherv yakiv oskilki mongoli okrim Olgoj Horhoya zgaduvali pro Shar Horhoya zhovtogo cherv yaka ale tak i ne zmogli znajti spravzhnih yihnih slidiv Prote sered eksponativ muzeyu Padi Elim Am gori Gurvan Sajhan na danij moment predstavleno maket Olgoj Horhoya Pro zagadkovogo Olgoj Horhoya v Zaaltajskij Gobi povidomlyav takozh paleontolog i pismennik I Yefremov kotrij prisvyativ cherv yaku odnojmenne fantastichne opovidannya Sered meshkanciv Gobi zdavna hodit perekaz pro velikogo j tovstogo hrobaka olgoj tovsta kishka horhoj hrobak ponad piv metra dovzhinoyu sho meshkaye v nedostupnih pishanih miscyah Gobijskoyi pusteli Jogo mozhna pobachiti lishe v speku u chervni lipni piznishe vin zakopuyetsya v zemlyu ta spit Originalnij tekst ros Sredi zhitelej Gobi izdavna rasprostraneno predanie o bolshom i tolstom cherve olgoj tolstaya kishka horhoj chervyak svyshe polumetra dlinoj zhivushem v nedostupnyh peschanyh mestah Gobijskoj pustyni Ego mozhno videt tolko v samuyu zharu v iyune iyule pozdnee on zaryvaetsya v zemlyu i spit Takozh zgaduye pro Olgoya Horhoya personazh povisti Arkadiya ta Borisa Strugackih Krayina bagryanih hmar Zustrich z Olgoj Horhoyem opisana v opovidanni Spartaka Ahmetova j Oleksandra Yantera Sinya smert Olgoj horhoya opisuye u svoyemu romani Priborkuvachi diyavola takozh cheskij pismennik Lyudvik Souchek Naukovi versiyiBagato doslidnikiv sho vivchali svidchennya miscevih meshkanciv i dani zibrani riznimi ekspediciyami vvazhayut sho jdetsya pro tvarinu absolyutno nevidomu nauci Prote zoologa Dzhona L Klaudsi Tompsona odnogo z proslavlenih fahivciv z pustelnoyi fauni deyaki risi olgoj horhoya pidshtovhnuli do pripushennya sho jdetsya pro riznovid zmiyi poki sho nevidomij nauci ale sporidnenij z vibora mortal australiana yaka sama ye riznovidom gadyuki poshirenoyi v pivdennij pivkuli Yiyi zovnishnij viglyad shozhij na zovnishnist tvaryuki z pusteli Gobi i krim togo vona tezh mozhe vbivati svoyih zhertv brizkayuchi otrutoyu na vidstani Za inshoyu versiyeyu yaku vidstoyuye francuzkij kriptozoolog Mishel Rajnal i cheh Yaroslav Mares Olgoj Horhoj mozhe nalezhati do reptilij dvohodok sho pozbulisya lap v hodi evolyuciyi Ci reptiliyi mozhut buti chervonogo abo burogo koloru i v nih duzhe skladno rozrizniti golovu ta shiyu Osnovne zaperechennya ciyeyi gipotezi polyagaye v tomu sho nihto ne chuv abi ci reptiliyi buli otrujnimi abo mali organ zdatnij provoditi elektrichnij strum She odna versiya dopuskaye sho jdetsya dijsno pro kilchastogo cherv yaka yakij otrimav osoblivu zahisnu shkiru v umovah pusteli Vidomo sho deyaki z cih zemlyanih cherv yakiv zdatni brizkati otrutoyu v razi samozahistu I nareshti ostannye pripushennya yake vislovili rosijski zoologi zagadkovij cherv yak ne hto inshij yak gelmint sho dosyag velicheznih rozmiriv Yih rozvelasya velichezna kilkist pislya togo yak v XIII stolitti Centralnoyu Aziyeyu proneslasya kinnota Chingizhana Yak bi tam ne bulo Olgoj Horhoj zalishayetsya zagadkoyu dlya zoologiv sho she ne oderzhala zhodnogo zadovilnogo poyasnennya Div takozhVidomi tvariniPrimitki Arhiv originalu za 11 grudnya 2019 Procitovano 19 veresnya 2018 PDF Arhiv originalu PDF za 11 grudnya 2019 Procitovano 19 veresnya 2018 Arkadij i Boris Strugackie 1 Litres S 290 ISBN 9785425034939 z dzherela 21 kvitnya 2018 ros Spartak Ahmetov Aleksandr Yanter Sinyaya smert 15 kvitnya 2018 Na sushe i na more almanah M Mysl 1979 19 S 341 354 ros Ludvik Soucek 10 kvitnya 2019 u Wayback Machine ches PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Olgoj horhoj Olgoj horhoj 4 bereznya 2016 u Wayback Machine ros Cya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno lipen 2019