Німецьке вторгнення в Люксембург — військова операція Збройних сил Третього Рейху із захоплення території Люксембургу. Складова частина оперативного плану вермахту «Гельб» з вторгнення німецьких військ до Нижніх країн — Бельгії, Люксембургу, Нідерландів і Франції — на першому етапі Другої світової війни. Битва розпочалася 10 травня 1940 року і тривала лише один день. Зіткнувшись з незначним опором люксембурзьких збройних сил, гітлерівські війська швидко окупували Люксембург. Люксембурзькому уряду та Великій герцогині Шарлотті вдалося втекти з країни, а в Лондоні було створено .
Німецьке вторгнення в Люксембург | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Французька кампанія | |||||||
![]() Німецькі війська переходять у Люксембург через лінію Шустера | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
![]() | |||||||
Командувачі | |||||||
![]() ![]() | |||||||
Військові сили | |||||||
![]() 600 танків | |||||||
Втрати | |||||||
75 захоплених в полон ![]() | даних немає |
Історія
Передумови
1 вересня 1939 року нацистська Німеччина напала на Польщу, розв'язавши Другу світову війну. Це поставило уряд Великого Герцогства Люксембург у делікатну ситуацію. З одного боку, симпатії населення були на боці Великої Британії та Франції, з іншого боку, через політику нейтралітету країни з часів Лондонського договору 1867 року, уряд дотримувався обережної невойовничої позиції стосовно своїх сусідів. Відповідно до умов договору, єдиною військовою силою Люксембургу був невеликий Добровольчий корпус під командуванням капітана Алоїза Якобі, посилений Великою герцогською жандармерією під командуванням капітана Моріса Штейна. Разом вони утворювали Корпус жандармів і добровольців під командуванням майора-командувача Еміля Спеллера.
Опівдні 1 вересня Радіо Люксембургу оголосило, що для того, щоб країна залишалася однозначно нейтральною у конфлікті, що виник, воно припиняє мовлення. Виняток становили щоденні 20-хвилинні повідомлення опівдні та ввечері, зарезервовані для урядових оголошень. До кінця місяця уряд надавав іноземним представництвам у країні повні стенограми своїх передач. Пізніше того ж дня кілька німецьких станцій видавали себе за «Радіо Люксембург», мовлячи на люксембурзькій хвилі, роблячи, на думку Тимчасового повіреного у справах США Джорджа Платта Уоллера, «відверто нейтральні заяви». Увечері 21 вересня уряд Великого Герцогства призупинив усі трансляції до завершення війни.
14 вересня Добровольчий корпус поповнився допоміжним підрозділом чисельністю 125 осіб. Німецькі військові маневри та рух на річці змушували населення дедалі більше нервувати, тому навесні 1940 року вздовж кордонів з Німеччиною та Францією були зведені укріплення. Так звана [en], названа на честь її головного конструктора, складалася з 41 комплекту бетонних блоків та залізних воріт; 18 мостових і 18 дорожніх загороджень на німецькому кордоні та п'ять дорожніх загороджень на французькому кордоні. Оскільки Герцогська жандармерія і добровольчі формування не мали у своєму штаті інженерного підрозділу, будівництво лягло на плечі цивільних інженерів, в той час як технічні поради шукали у французів, які виявляли велику зацікавленість у створенні лінії. Вздовж німецького кордону було створено дев'ять радіозастав, кожна з яких була укомплектована жандармами, з центральним радіоприймачем в офісі капітана М.Штейна біля казарм добровольців Сент-Еспріт в столиці. 4 січня 1940 року під головуванням Великої герцогині Шарлотти було скликано засідання Кабінету міністрів, який намітив кроки, які слід вжити у випадку німецького вторгнення. Шарлотта вирішила, що у разі нападу вона та уряд втечуть за кордон, щоб відстоювати суверенітет країни, якщо це стане можливим. Під час Першої світової війни її старша сестра і тодішня велика герцогиня Марія-Аделаїда вирішила залишитися під час німецької окупації країни, що заплямувало монархію; Шарлотта хотіла уникнути подібних проблем. Уряд перевів частину золотого запасу країни до Бельгії й почав накопичувати фінансові резерви в брюссельському та паризькому посольствах на випадок, якщо доведеться тікати через ймовірне вторгнення німецьких військ. Паризькому представництву також було передано запечатаний конверт з офіційним проханням про військову допомогу від французького уряду на випадок, якщо комунікації будуть перервані в результаті ворожої агресії.
Після кількох хибних тривог навесні 1940 року ймовірність військового конфлікту між Німеччиною та Францією зросла. Німеччина припинила експорт коксу для люксембурзької металургійної промисловості. Агенти Абверу під керівництвом Оскара Райля проникали в країну під виглядом туристів. Це помітив капітан Фернан Архен, старший офіцер французької розвідки під прикриттям у Люксембурзі, який видавав себе за торговця вином. Він доповів про свої викриття начальству в Лонгві 7 травня, розуміючи, що агенти будуть використані для захоплення ключових мостів через річки Зауер, Мозель і Ур. 3 березня командувач французької 3-ї армії армійський генерал отримав наказ у разі нападу Німеччини ввести свої війська в Люксембург.
Напередодні агресії
Увечері 8 травня уряд Великого Герцогства вперше наказав закрити всі перепускні проходи «лінії Шустера» об 11:00 і залишити їх закритими незалежно від обставин до 06:00 наступного ранку. Протягом дня люксембурзька влада спостерігала значно меншу активність на дальньому боці кордону і не повідомляла про пересування танків чи кулеметів. У другій половині дня 9 травня офіцер французької розвідки, дислокований у Клерво, став свідком того, як німецькі війська розпочали монтувати понтонні мости через Зауер. Він марно намагався зв'язатися з капітаном Археном і вдався до прямого телефонного дзвінка своєму начальству в Лонгві. Того ж дня громадянин Німеччини, який працював у Люксембурзі садівником і був членом німецької п'ятої колони, попередив свого люксембурзького роботодавця, Карло Тука, про наближення вторгнення. Тук передав попередження владним структурам.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpoTDFwbGNuTjBKVU16SlVJMmNuUmxjbDlRWVc1NlpYSjNZV2RsYmw5cGJsOU1kWGhsYldKMWNtY2xNa05mVFdGcFh6RTVOREF1YW5Cbkx6SXpNSEI0TFZwbGNuTjBKVU16SlVJMmNuUmxjbDlRWVc1NlpYSjNZV2RsYmw5cGJsOU1kWGhsYldKMWNtY2xNa05mVFdGcFh6RTVOREF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Пізно ввечері того ж дня уряд Люксембургу отримав документ від командування німецької дивізії. Датований 23 квітня 1940 року, він детально описував накази начальника штабу дивізії різним підрозділам зайняти стратегічні об'єкти в їхній країні. Уряд Великого Герцогства привів у повну бойову готовність усі прикордонні пости та відділення Великого Герцогства жандармерії. У Люксембурзі жандарми мобілізувалися для захисту громадських будівель, автомобільні патрулі були відправлені для проведення арештів представників «п'ятої колони». Економічний радник і канцлер німецького представництва були затримані для допиту за звинуваченнями в тому, що вони використовували автомобілі представництва для організації підривної діяльності в країні. Оскільки вторгнення ще не відбулося і вони все ще користувалися дипломатичними привілеями, поліція була змушена їх відпустити. Тим часом капітан Архен отримав рапорт свого підлеглого, але на той момент інформатори в жандармерії повідомили йому, що на віддаленій фермі біля Мозеля відбулася перестрілка з німецькими шпигунами. Об 11:45 9 травня він передав по радіо Лонгві: «Доповідаю про важливі пересування німецьких військ на німецько-люксембурзькому кордоні». Протягом ночі його повідомлення ставали все більш і більш несамовитими. Двоє люксембурзьких митників у Вормельданжі чули коней і солдатів на іншому березі Мозеля, але через сильний туман не змогли розгледіти дії німців.
Близько 02:00 10 травня Люксембурзька влада отримала перші повідомлення про перестрілку, коли двоє жандармів потрапили в засідку біля німецького кордону, влаштовану агентами в цивільному. Німці відступили до млина Фельс біля Гревенмахера, і близько 20 солдатів-добровольців були відправлені для їхнього арешту. Уряд наказав зачинити всі сталеві двері вздовж кордону. О 02:15 на солдатів, дислокованих у Бусі, напали німці в цивільному одязі. Одного солдата було важко поранено, а одного німця було затримано. Незабаром після цього лейтенант жандармерії і його шофер потрапили в засідку і вступили в перестрілку з німецькомовними велосипедистами; ніхто не постраждав. П'ята колона успішно перерізала телефонні дроти між столицею і прикордонними заставами, змусивши жандармів спілкуватися за допомогою короткохвильового радіо. Німецькі агенти поступово захопили радіостанції; остання з них, у , вела передачу доти, доки німці не увірвалися до її приміщення.
О 03:30 люксембурзька влада звільнила інтернованих французьких пілотів та німецьких дезертирів. Королівська родина була евакуйована з резиденції в Кольмар-Берзі до Великого герцогського палацу в Люксембурзі. Приблизно через 30 хвилин, на світанку, були помічені німецькі літаки, що летіли над Люксембургом у напрямку Бельгії.
Хід вторгнення
О 04:35 ранку 10 травня 1940 німецький Вермахт розпочав одночасно вторгнення на територію Люксембургу, Нідерландів та Бельгії за планом операції «Гельб». 1-ша, 2-га та 10-та німецькі танкові дивізії перетнули німецько-люксембурзький кордон біля , Віандена та Ехтернаха відповідно. Для переходу через танкові пастки «Лінії Шустера» використовувалися дерев'яні пандуси. Відбулися перестрілки, але німці не зустріли значного опору, за винятком кількох зруйнованих мостів та мінування, оскільки більшість Люксембурзького добровольчого корпусу залишалася у своїх казармах. Кордон захищали лише солдати, які добровільно зголосилися нести караульну службу, та жандарми. Жменька німців захопила міст у Вормельданґе і взяла в полон двох митників, які вимагали зупинитися, але утрималися від відкриття вогню. Частково зруйнований міст через Зауер в Ехтернахі був швидко відремонтований інженерами полку «Гроссдойчланд», що дозволило підрозділам 10-ї танкової дивізії швидко просунутися вглиб території Великого герцогства. Літаки пролітали над землею, прямуючи до Бельгії та Франції, хоча деякі з них зупинялися і висаджували війська всередині країни.
О 06:30 більшість членів люксембурзького уряду, включно з Дюпоном і Бешом, евакуювалися зі столиці кортежем до прикордонного міста Еш. Міністр транспорту залишився в казармах Сент-Еспрі для спостереження за ситуацією. Пізніше Бодсон втік зі столиці і, рухаючись мотоциклом польовими дорогами, зміг уникнути німецьких блокпостів і вирватися до Франції. В Еші «Шторхами» висадилася група зі 125 німецьких диверсантів, з наказом утримувати територію до прибуття основних сил вторгнення. Жандарм протистояв ворожим солдатам і попросив їх піти, але його взяли в полон. Бельгійський посол Кервін де Мерендре також був зупинений німецькими солдатами на кордоні і отримав наказ повернути назад, як і міністр освіти Люксембургу Ніколя Марге, який намагався втекти на таксі.
Порадившись зі своїми міністрами, Велика герцогиня Шарлотта вирішила залишити палац. У супроводі свого чоловіка, принца , матері, Великої Герцогині Марії-Анни, і членів великокнязівської свити, вона вирушила до прикордонного села Реданж. Після короткої зупинки її кортеж перетнув кордон о 07:45. Тим часом, Спадкоємний Великий Герцог Жан і дві його сестри у супроводі ад'ютанта Гійома Консбрука мали чекати на кордоні на підтвердження окупації. Близько 08:00 прем'єр-міністр і його оточення перетнули кордон перед тим, як вступити в контакт з французькими військами в Лонлавілі.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell6TDFCeWIyZHlaWE56WDNkbGFISnRZV05vZEY5c2RYaGZUV0Y1WHpFNU5EQXVhbkJuTHpJek1IQjRMVkJ5YjJkeVpYTnpYM2RsYUhKdFlXTm9kRjlzZFhoZlRXRjVYekU1TkRBdWFuQm4uanBn.jpg)
Група супроводження Великої герцогині Шарлотти змогла з'єднатися з урядовим кортежем у Лонгві. Тим часом автомобіль партії Жана був обстріляний німецьким літаком під час зупинки в кафе. Біля Еша група була затримана німецьким блокпостом, і їм вдалося втекти, коли їхній шофер проїхав прямо крізь солдатів. Зрештою партія приєдналася до Шарлотти та уряду Великого Герцогства у Сент-Мену.
Генерал Шарль Конде, командувач 3-ї армії в Меці, не мав чіткого уявлення про ситуацію і о 05:30 відправив літак повітряної розвідки для з'ясування обстановки. О 06:00 французька 3-тя легка кавалерійська дивізія отримала наказ увійти в сусідню країну. О 8:00 ранку в Люксембург увійшли французькі війська — 3-тя кавалерійська дивізія генерала Петіє, 1-ша бригада під командуванням полковника Жуфо і танкова рота. В результаті зіткнення з військами вермахту, загинули п'ять солдатів спагі. Маршал британської авіації Артур Барратт, нетерплячий до небажання французьких Повітряних сил завдавати авіаційних ударів, наказав вилетіти своїм бомбардувальникам «Фейрі» 226-ї ескадрильї для атаки німецьких танкових колон. Вони вирушили без супроводу винищувачів і наразилися на сильний зенітний вогонь німців. Більшість з них були пошкоджені, але змогли врятуватися. Один отримав пряме попадання і розбився біля Беттендорфа. Німецькі солдати витягли з палаючих уламків трьох поранених членів екіпажу, один з яких пізніше помер у місцевій лікарні
Великокнязівська жандармерія чинила опір німецьким військам, але безрезультатно; столиця була окупована ще до полудня. Наплив біженців і прибуття німецьких і французьких військ призвели до дезорганізації системи управління жандармерією на півдні. Більшість жандармів супроводжували біженців через кордон, а деякі залишили свої пости і втекли до Франції. Загальні втрати люксембуржців склали шість жандармів і один поранений солдат, а 22 солдати (шість офіцерів і 16 унтер-офіцерів) і 54 жандарми потрапили в полон.
Французькі війська залишили Люксембург, не ув'язуючись у подальші бої з німцями.
До вечора 10 травня 1940 року більша частина країни, за винятком півдня, була окупована німецькими військами. Понад 90 000 цивільних осіб втекли з кантону Еш-сюр-Альзетт внаслідок вторгнення вермахту. 47 000 евакуювалися до Франції, 45 000 — до центральної та північної частини Люксембургу.
Наслідки
11 травня великогерцогський уряд прибув до Парижа і розмістився в люксембурзькій дипмісії. Побоюючись німецької повітряної атаки і вважаючи невеликі приміщення непридатними для захисту, уряд переїхав далі на південь, спочатку до Фонтенбло, а потім до Пуатьє. Пізніше він переїхав до Португалії та Великої Британії, а потім на час війни оселився в Канаді. У вигнанні Шарлотта стала важливим символом національної єдності. Її старший син і спадкоємець Жан пішов добровольцем до британської армії в 1942 році. Єдиним офіційним представником залишився Альберт Верер, голова Міністерства державних справ, а також 41 його заступник.
Наприкінці травня Верер і кілька високопоставлених чиновників створили тимчасову «Адміністративну комісію» для управління Люксембургом замість великогерцогської сім'ї та інших міністерств і відомств. Верер зберіг Міністерство державних справ і взяв на себе відповідальність за зовнішні відносини та юстицію; Жан Метцдорф отримав портфелі міністрів внутрішніх справ, транспорту та громадських робіт; Жозеф Кармес керував фінансами, працею та охороною здоров'я; Луї Зіммер наглядав за освітою, а Матіас Пютц керував сільським господарством, виноградарством, торгівлею та промисловістю.
У перші дні після вторгнення люксембурзькі офіцери вільно розгулювали столицею, хоча солдати регулярної армії здебільшого сиділи в казармах. Майор Спеллер був ненадовго ув'язнений гестапо, хоча згодом його звільнили під ретельним наглядом.
Див. також
Джерела
- Лиддел Гарт Б. Г. Вторая мировая война. — М.: АСТ, СПб.: Terra Fantastica, 1999 [ 21 березня 2012 у Wayback Machine.] (рос.)
- Типпельскирх К., История Второй мировой войны. СПб.:Полигон; М.:АСТ,1999. [ 27 травня 2015 у Wayback Machine.] (рос.)
- История второй мировой войны. 1939—1945 [ 19 серпня 2012 у Wayback Machine.] (рос.)
- Гальдер Ф. Военный дневник. Ежедневные записи начальника Генерального штаба Сухопутных войск 1939—1942 гг.— М.: Воениздат, 1968—1971 [ 5 квітня 2012 у Wayback Machine.] (рос.)
Література
- Club des Jeunes ELL: Lëtzebuerger am Krich 1940—1945: eng kleng Natioun erzielt / Club des jeunes, cop. 2001 Luxemburg: Sankt Paulus
- Club des Jeunes ELL: «D'Krichjoeren 1940-45 zu Lëtzebuerg. Wéi eng Jugend de Krich erlieft huet.» /Club des Jeunes ELL, cop. 1997, Sankt-Paulus ISBN — 2-9599925-0-4
- Kaufmann, J. E.; Kaufmann, H. W. (2007). Hitler's Blitzkrieg Campaigns: The Invasion And Defense Of Western Europe, 1939—1940. Da Capo Press. .(англ.)
- Melchers, Emile Théodore (1979). Kriegsschauplatz Luxemburg: August 1914, Mai 1940 (4th ed.). Luxembourg: Sankt-Paulus-Druckerei. OCLC 251752603.(нім.)
- Thomas, Nigel (2014). Hitler's Blitzkrieg Enemies 1940: Denmark, Norway, Netherlands & Belgium (illustrated ed.). Bloomsbury Publishing. .(англ.)
Посилання
- The Destruction of the Jews of Luxembourg [ 2 липня 2019 у Wayback Machine.]
- German Occupation Luxembourg [ 21 вересня 2011 у Wayback Machine.]
Відео
- The Battle of Belgium & The fall of Eben Emael [ 1 червня 2014 у Wayback Machine.]
Примітки
- Horne, Alistair, To Lose a Battle, p.258-264
- Raths, Aloyse 2008 Unheilvolle Jahre für Luxemburg — Années néfastes pour le Grand-Duché, p. 7
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Nimecke vtorgnennya v Lyuksemburg vijskova operaciya Zbrojnih sil Tretogo Rejhu iz zahoplennya teritoriyi Lyuksemburgu Skladova chastina operativnogo planu vermahtu Gelb z vtorgnennya nimeckih vijsk do Nizhnih krayin Belgiyi Lyuksemburgu Niderlandiv i Franciyi na pershomu etapi Drugoyi svitovoyi vijni Bitva rozpochalasya 10 travnya 1940 roku i trivala lishe odin den Zitknuvshis z neznachnim oporom lyuksemburzkih zbrojnih sil gitlerivski vijska shvidko okupuvali Lyuksemburg Lyuksemburzkomu uryadu ta Velikij gercogini Sharlotti vdalosya vtekti z krayini a v Londoni bulo stvoreno Nimecke vtorgnennya v LyuksemburgFrancuzka kampaniyaNimecki vijska perehodyat u Lyuksemburg cherez liniyu Shustera Nimecki vijska perehodyat u Lyuksemburg cherez liniyu ShusteraData 10 travnya 1940 rokuMisce LyuksemburgRezultat Bliskavichna peremoga Vermahtu Okupaciya Nimechchinoyu LyuksemburguStoroni Lyuksemburg Franciya Tretij RejhKomanduvachiSharlotta Rober Pete Adolf Gitler Gejnc Vilgelm GuderianVijskovi sili425 soldat 246 policejskih 18 000 o s 50 000 soldat 600 tankivVtrati7 poranenih 75 zahoplenih v polon 5 zagiblih 1 pilot zaginuv danih nemayeIstoriyaPeredumovi 1 veresnya 1939 roku nacistska Nimechchina napala na Polshu rozv yazavshi Drugu svitovu vijnu Ce postavilo uryad Velikogo Gercogstva Lyuksemburg u delikatnu situaciyu Z odnogo boku simpatiyi naselennya buli na boci Velikoyi Britaniyi ta Franciyi z inshogo boku cherez politiku nejtralitetu krayini z chasiv Londonskogo dogovoru 1867 roku uryad dotrimuvavsya oberezhnoyi nevojovnichoyi poziciyi stosovno svoyih susidiv Vidpovidno do umov dogovoru yedinoyu vijskovoyu siloyu Lyuksemburgu buv nevelikij Dobrovolchij korpus pid komanduvannyam kapitana Aloyiza Yakobi posilenij Velikoyu gercogskoyu zhandarmeriyeyu pid komanduvannyam kapitana Morisa Shtejna Razom voni utvoryuvali Korpus zhandarmiv i dobrovolciv pid komanduvannyam majora komanduvacha Emilya Spellera Opivdni 1 veresnya Radio Lyuksemburgu ogolosilo sho dlya togo shob krayina zalishalasya odnoznachno nejtralnoyu u konflikti sho vinik vono pripinyaye movlennya Vinyatok stanovili shodenni 20 hvilinni povidomlennya opivdni ta vvecheri zarezervovani dlya uryadovih ogoloshen Do kincya misyacya uryad nadavav inozemnim predstavnictvam u krayini povni stenogrami svoyih peredach Piznishe togo zh dnya kilka nimeckih stancij vidavali sebe za Radio Lyuksemburg movlyachi na lyuksemburzkij hvili roblyachi na dumku Timchasovogo povirenogo u spravah SShA Dzhordzha Platta Uollera vidverto nejtralni zayavi Uvecheri 21 veresnya uryad Velikogo Gercogstva prizupiniv usi translyaciyi do zavershennya vijni 14 veresnya Dobrovolchij korpus popovnivsya dopomizhnim pidrozdilom chiselnistyu 125 osib Nimecki vijskovi manevri ta ruh na richci zmushuvali naselennya dedali bilshe nervuvati tomu navesni 1940 roku vzdovzh kordoniv z Nimechchinoyu ta Franciyeyu buli zvedeni ukriplennya Tak zvana en nazvana na chest yiyi golovnogo konstruktora skladalasya z 41 komplektu betonnih blokiv ta zaliznih vorit 18 mostovih i 18 dorozhnih zagorodzhen na nimeckomu kordoni ta p yat dorozhnih zagorodzhen na francuzkomu kordoni Oskilki Gercogska zhandarmeriya i dobrovolchi formuvannya ne mali u svoyemu shtati inzhenernogo pidrozdilu budivnictvo lyaglo na plechi civilnih inzheneriv v toj chas yak tehnichni poradi shukali u francuziv yaki viyavlyali veliku zacikavlenist u stvorenni liniyi Vzdovzh nimeckogo kordonu bulo stvoreno dev yat radiozastav kozhna z yakih bula ukomplektovana zhandarmami z centralnim radioprijmachem v ofisi kapitana M Shtejna bilya kazarm dobrovolciv Sent Esprit v stolici 4 sichnya 1940 roku pid golovuvannyam Velikoyi gercogini Sharlotti bulo sklikano zasidannya Kabinetu ministriv yakij namitiv kroki yaki slid vzhiti u vipadku nimeckogo vtorgnennya Sharlotta virishila sho u razi napadu vona ta uryad vtechut za kordon shob vidstoyuvati suverenitet krayini yaksho ce stane mozhlivim Pid chas Pershoyi svitovoyi vijni yiyi starsha sestra i todishnya velika gercoginya Mariya Adelayida virishila zalishitisya pid chas nimeckoyi okupaciyi krayini sho zaplyamuvalo monarhiyu Sharlotta hotila uniknuti podibnih problem Uryad pereviv chastinu zolotogo zapasu krayini do Belgiyi j pochav nakopichuvati finansovi rezervi v bryusselskomu ta parizkomu posolstvah na vipadok yaksho dovedetsya tikati cherez jmovirne vtorgnennya nimeckih vijsk Parizkomu predstavnictvu takozh bulo peredano zapechatanij konvert z oficijnim prohannyam pro vijskovu dopomogu vid francuzkogo uryadu na vipadok yaksho komunikaciyi budut perervani v rezultati vorozhoyi agresiyi Pislya kilkoh hibnih trivog navesni 1940 roku jmovirnist vijskovogo konfliktu mizh Nimechchinoyu ta Franciyeyu zrosla Nimechchina pripinila eksport koksu dlya lyuksemburzkoyi metalurgijnoyi promislovosti Agenti Abveru pid kerivnictvom Oskara Rajlya pronikali v krayinu pid viglyadom turistiv Ce pomitiv kapitan Fernan Arhen starshij oficer francuzkoyi rozvidki pid prikrittyam u Lyuksemburzi yakij vidavav sebe za torgovcya vinom Vin dopoviv pro svoyi vikrittya nachalstvu v Longvi 7 travnya rozumiyuchi sho agenti budut vikoristani dlya zahoplennya klyuchovih mostiv cherez richki Zauer Mozel i Ur 3 bereznya komanduvach francuzkoyi 3 yi armiyi armijskij general otrimav nakaz u razi napadu Nimechchini vvesti svoyi vijska v Lyuksemburg Naperedodni agresiyi Uvecheri 8 travnya uryad Velikogo Gercogstva vpershe nakazav zakriti vsi perepuskni prohodi liniyi Shustera ob 11 00 i zalishiti yih zakritimi nezalezhno vid obstavin do 06 00 nastupnogo ranku Protyagom dnya lyuksemburzka vlada sposterigala znachno menshu aktivnist na dalnomu boci kordonu i ne povidomlyala pro peresuvannya tankiv chi kulemetiv U drugij polovini dnya 9 travnya oficer francuzkoyi rozvidki dislokovanij u Klervo stav svidkom togo yak nimecki vijska rozpochali montuvati pontonni mosti cherez Zauer Vin marno namagavsya zv yazatisya z kapitanom Arhenom i vdavsya do pryamogo telefonnogo dzvinka svoyemu nachalstvu v Longvi Togo zh dnya gromadyanin Nimechchini yakij pracyuvav u Lyuksemburzi sadivnikom i buv chlenom nimeckoyi p yatoyi koloni poperediv svogo lyuksemburzkogo robotodavcya Karlo Tuka pro nablizhennya vtorgnennya Tuk peredav poperedzhennya vladnim strukturam Pidbitij francuzkij broneavtomobil na lyuksemburzkij dorozi Traven 1940 Pizno vvecheri togo zh dnya uryad Lyuksemburgu otrimav dokument vid komanduvannya nimeckoyi diviziyi Datovanij 23 kvitnya 1940 roku vin detalno opisuvav nakazi nachalnika shtabu diviziyi riznim pidrozdilam zajnyati strategichni ob yekti v yihnij krayini Uryad Velikogo Gercogstva priviv u povnu bojovu gotovnist usi prikordonni posti ta viddilennya Velikogo Gercogstva zhandarmeriyi U Lyuksemburzi zhandarmi mobilizuvalisya dlya zahistu gromadskih budivel avtomobilni patruli buli vidpravleni dlya provedennya areshtiv predstavnikiv p yatoyi koloni Ekonomichnij radnik i kancler nimeckogo predstavnictva buli zatrimani dlya dopitu za zvinuvachennyami v tomu sho voni vikoristovuvali avtomobili predstavnictva dlya organizaciyi pidrivnoyi diyalnosti v krayini Oskilki vtorgnennya she ne vidbulosya i voni vse she koristuvalisya diplomatichnimi privileyami policiya bula zmushena yih vidpustiti Tim chasom kapitan Arhen otrimav raport svogo pidleglogo ale na toj moment informatori v zhandarmeriyi povidomili jomu sho na viddalenij fermi bilya Mozelya vidbulasya perestrilka z nimeckimi shpigunami Ob 11 45 9 travnya vin peredav po radio Longvi Dopovidayu pro vazhlivi peresuvannya nimeckih vijsk na nimecko lyuksemburzkomu kordoni Protyagom nochi jogo povidomlennya stavali vse bilsh i bilsh nesamovitimi Dvoye lyuksemburzkih mitnikiv u Vormeldanzhi chuli konej i soldativ na inshomu berezi Mozelya ale cherez silnij tuman ne zmogli rozglediti diyi nimciv Blizko 02 00 10 travnya Lyuksemburzka vlada otrimala pershi povidomlennya pro perestrilku koli dvoye zhandarmiv potrapili v zasidku bilya nimeckogo kordonu vlashtovanu agentami v civilnomu Nimci vidstupili do mlina Fels bilya Grevenmahera i blizko 20 soldativ dobrovolciv buli vidpravleni dlya yihnogo areshtu Uryad nakazav zachiniti vsi stalevi dveri vzdovzh kordonu O 02 15 na soldativ dislokovanih u Busi napali nimci v civilnomu odyazi Odnogo soldata bulo vazhko poraneno a odnogo nimcya bulo zatrimano Nezabarom pislya cogo lejtenant zhandarmeriyi i jogo shofer potrapili v zasidku i vstupili v perestrilku z nimeckomovnimi velosipedistami nihto ne postrazhdav P yata kolona uspishno pererizala telefonni droti mizh stoliceyu i prikordonnimi zastavami zmusivshi zhandarmiv spilkuvatisya za dopomogoyu korotkohvilovogo radio Nimecki agenti postupovo zahopili radiostanciyi ostannya z nih u vela peredachu doti doki nimci ne uvirvalisya do yiyi primishennya O 03 30 lyuksemburzka vlada zvilnila internovanih francuzkih pilotiv ta nimeckih dezertiriv Korolivska rodina bula evakujovana z rezidenciyi v Kolmar Berzi do Velikogo gercogskogo palacu v Lyuksemburzi Priblizno cherez 30 hvilin na svitanku buli pomicheni nimecki litaki sho letili nad Lyuksemburgom u napryamku Belgiyi Hid vtorgnennya O 04 35 ranku 10 travnya 1940 nimeckij Vermaht rozpochav odnochasno vtorgnennya na teritoriyu Lyuksemburgu Niderlandiv ta Belgiyi za planom operaciyi Gelb 1 sha 2 ga ta 10 ta nimecki tankovi diviziyi peretnuli nimecko lyuksemburzkij kordon bilya Viandena ta Ehternaha vidpovidno Dlya perehodu cherez tankovi pastki Liniyi Shustera vikoristovuvalisya derev yani pandusi Vidbulisya perestrilki ale nimci ne zustrili znachnogo oporu za vinyatkom kilkoh zrujnovanih mostiv ta minuvannya oskilki bilshist Lyuksemburzkogo dobrovolchogo korpusu zalishalasya u svoyih kazarmah Kordon zahishali lishe soldati yaki dobrovilno zgolosilisya nesti karaulnu sluzhbu ta zhandarmi Zhmenka nimciv zahopila mist u Vormeldange i vzyala v polon dvoh mitnikiv yaki vimagali zupinitisya ale utrimalisya vid vidkrittya vognyu Chastkovo zrujnovanij mist cherez Zauer v Ehternahi buv shvidko vidremontovanij inzhenerami polku Grossdojchland sho dozvolilo pidrozdilam 10 yi tankovoyi diviziyi shvidko prosunutisya vglib teritoriyi Velikogo gercogstva Litaki prolitali nad zemleyu pryamuyuchi do Belgiyi ta Franciyi hocha deyaki z nih zupinyalisya i visadzhuvali vijska vseredini krayini O 06 30 bilshist chleniv lyuksemburzkogo uryadu vklyuchno z Dyuponom i Beshom evakuyuvalisya zi stolici kortezhem do prikordonnogo mista Esh Ministr transportu zalishivsya v kazarmah Sent Espri dlya sposterezhennya za situaciyeyu Piznishe Bodson vtik zi stolici i ruhayuchis motociklom polovimi dorogami zmig uniknuti nimeckih blokpostiv i virvatisya do Franciyi V Eshi Shtorhami visadilasya grupa zi 125 nimeckih diversantiv z nakazom utrimuvati teritoriyu do pributtya osnovnih sil vtorgnennya Zhandarm protistoyav vorozhim soldatam i poprosiv yih piti ale jogo vzyali v polon Belgijskij posol Kervin de Merendre takozh buv zupinenij nimeckimi soldatami na kordoni i otrimav nakaz povernuti nazad yak i ministr osviti Lyuksemburgu Nikolya Marge yakij namagavsya vtekti na taksi Poradivshis zi svoyimi ministrami Velika gercoginya Sharlotta virishila zalishiti palac U suprovodi svogo cholovika princa materi Velikoyi Gercogini Mariyi Anni i chleniv velikoknyazivskoyi sviti vona virushila do prikordonnogo sela Redanzh Pislya korotkoyi zupinki yiyi kortezh peretnuv kordon o 07 45 Tim chasom Spadkoyemnij Velikij Gercog Zhan i dvi jogo sestri u suprovodi ad yutanta Gijoma Konsbruka mali chekati na kordoni na pidtverdzhennya okupaciyi Blizko 08 00 prem yer ministr i jogo otochennya peretnuli kordon pered tim yak vstupiti v kontakt z francuzkimi vijskami v Lonlavili Karta nimeckogo vtorgnennya v Lyuksemburg Grupa suprovodzhennya Velikoyi gercogini Sharlotti zmogla z yednatisya z uryadovim kortezhem u Longvi Tim chasom avtomobil partiyi Zhana buv obstrilyanij nimeckim litakom pid chas zupinki v kafe Bilya Esha grupa bula zatrimana nimeckim blokpostom i yim vdalosya vtekti koli yihnij shofer proyihav pryamo kriz soldativ Zreshtoyu partiya priyednalasya do Sharlotti ta uryadu Velikogo Gercogstva u Sent Menu General Sharl Konde komanduvach 3 yi armiyi v Meci ne mav chitkogo uyavlennya pro situaciyu i o 05 30 vidpraviv litak povitryanoyi rozvidki dlya z yasuvannya obstanovki O 06 00 francuzka 3 tya legka kavalerijska diviziya otrimala nakaz uvijti v susidnyu krayinu O 8 00 ranku v Lyuksemburg uvijshli francuzki vijska 3 tya kavalerijska diviziya generala Petiye 1 sha brigada pid komanduvannyam polkovnika Zhufo i tankova rota V rezultati zitknennya z vijskami vermahtu zaginuli p yat soldativ spagi Marshal britanskoyi aviaciyi Artur Barratt neterplyachij do nebazhannya francuzkih Povitryanih sil zavdavati aviacijnih udariv nakazav viletiti svoyim bombarduvalnikam Fejri 226 yi eskadrilyi dlya ataki nimeckih tankovih kolon Voni virushili bez suprovodu vinishuvachiv i narazilisya na silnij zenitnij vogon nimciv Bilshist z nih buli poshkodzheni ale zmogli vryatuvatisya Odin otrimav pryame popadannya i rozbivsya bilya Bettendorfa Nimecki soldati vityagli z palayuchih ulamkiv troh poranenih chleniv ekipazhu odin z yakih piznishe pomer u miscevij likarni Velikoknyazivska zhandarmeriya chinila opir nimeckim vijskam ale bezrezultatno stolicya bula okupovana she do poludnya Napliv bizhenciv i pributtya nimeckih i francuzkih vijsk prizveli do dezorganizaciyi sistemi upravlinnya zhandarmeriyeyu na pivdni Bilshist zhandarmiv suprovodzhuvali bizhenciv cherez kordon a deyaki zalishili svoyi posti i vtekli do Franciyi Zagalni vtrati lyuksemburzhciv sklali shist zhandarmiv i odin poranenij soldat a 22 soldati shist oficeriv i 16 unter oficeriv i 54 zhandarmi potrapili v polon Francuzki vijska zalishili Lyuksemburg ne uv yazuyuchis u podalshi boyi z nimcyami Do vechora 10 travnya 1940 roku bilsha chastina krayini za vinyatkom pivdnya bula okupovana nimeckimi vijskami Ponad 90 000 civilnih osib vtekli z kantonu Esh syur Alzett vnaslidok vtorgnennya vermahtu 47 000 evakuyuvalisya do Franciyi 45 000 do centralnoyi ta pivnichnoyi chastini Lyuksemburgu Naslidki 11 travnya velikogercogskij uryad pribuv do Parizha i rozmistivsya v lyuksemburzkij dipmisiyi Poboyuyuchis nimeckoyi povitryanoyi ataki i vvazhayuchi neveliki primishennya nepridatnimi dlya zahistu uryad pereyihav dali na pivden spochatku do Fontenblo a potim do Puatye Piznishe vin pereyihav do Portugaliyi ta Velikoyi Britaniyi a potim na chas vijni oselivsya v Kanadi U vignanni Sharlotta stala vazhlivim simvolom nacionalnoyi yednosti Yiyi starshij sin i spadkoyemec Zhan pishov dobrovolcem do britanskoyi armiyi v 1942 roci Yedinim oficijnim predstavnikom zalishivsya Albert Verer golova Ministerstva derzhavnih sprav a takozh 41 jogo zastupnik Naprikinci travnya Verer i kilka visokopostavlenih chinovnikiv stvorili timchasovu Administrativnu komisiyu dlya upravlinnya Lyuksemburgom zamist velikogercogskoyi sim yi ta inshih ministerstv i vidomstv Verer zberig Ministerstvo derzhavnih sprav i vzyav na sebe vidpovidalnist za zovnishni vidnosini ta yusticiyu Zhan Metcdorf otrimav portfeli ministriv vnutrishnih sprav transportu ta gromadskih robit Zhozef Karmes keruvav finansami praceyu ta ohoronoyu zdorov ya Luyi Zimmer naglyadav za osvitoyu a Matias Pyutc keruvav silskim gospodarstvom vinogradarstvom torgivleyu ta promislovistyu U pershi dni pislya vtorgnennya lyuksemburzki oficeri vilno rozgulyuvali stoliceyu hocha soldati regulyarnoyi armiyi zdebilshogo sidili v kazarmah Major Speller buv nenadovgo uv yaznenij gestapo hocha zgodom jogo zvilnili pid retelnim naglyadom Div takozhSharlotta velika gercoginya Lyuksemburgu Nimecka okupaciya Lyuksemburgu 1940 1945 Teritorialno politichna ekspansiya Tretogo Rejhu Nimecka okupaciya Belgiyi 1940 1944 Nimecka okupaciya Franciyi 1940 1944 Rajhskomisariat Niderlandi Nimecka okupaciya Lyuksemburgu Persha svitova vijna DzherelaLiddel Gart B G Vtoraya mirovaya vojna M AST SPb Terra Fantastica 1999 21 bereznya 2012 u Wayback Machine ros Tippelskirh K Istoriya Vtoroj mirovoj vojny SPb Poligon M AST 1999 27 travnya 2015 u Wayback Machine ros Istoriya vtoroj mirovoj vojny 1939 1945 19 serpnya 2012 u Wayback Machine ros Galder F Voennyj dnevnik Ezhednevnye zapisi nachalnika Generalnogo shtaba Suhoputnyh vojsk 1939 1942 gg M Voenizdat 1968 1971 5 kvitnya 2012 u Wayback Machine ros LiteraturaClub des Jeunes ELL Letzebuerger am Krich 1940 1945 eng kleng Natioun erzielt Club des jeunes cop 2001 Luxemburg Sankt Paulus ISBN 2 9599925 1 2 Club des Jeunes ELL D Krichjoeren 1940 45 zu Letzebuerg Wei eng Jugend de Krich erlieft huet Club des Jeunes ELL cop 1997 Sankt Paulus ISBN 2 9599925 0 4 Kaufmann J E Kaufmann H W 2007 Hitler s Blitzkrieg Campaigns The Invasion And Defense Of Western Europe 1939 1940 Da Capo Press ISBN 9780306816918 angl Melchers Emile Theodore 1979 Kriegsschauplatz Luxemburg August 1914 Mai 1940 4th ed Luxembourg Sankt Paulus Druckerei OCLC 251752603 nim Thomas Nigel 2014 Hitler s Blitzkrieg Enemies 1940 Denmark Norway Netherlands amp Belgium illustrated ed Bloomsbury Publishing ISBN 9781782005971 angl PosilannyaThe Destruction of the Jews of Luxembourg 2 lipnya 2019 u Wayback Machine German Occupation Luxembourg 21 veresnya 2011 u Wayback Machine VideoThe Battle of Belgium amp The fall of Eben Emael 1 chervnya 2014 u Wayback Machine PrimitkiHorne Alistair To Lose a Battle p 258 264 Raths Aloyse 2008 Unheilvolle Jahre fur Luxemburg Annees nefastes pour le Grand Duche p 7