Нимбурк, до 19 століття також Лімбург (чеськ. Nymburk) — місто в районі Нимбурк у Середньочеському краї, розташоване на річці Ельбі, 45 км на схід від Праги, приблизно 30 км на південний схід від Млада-Болеслав і 6 км на північний захід від Подєбрад. Приблизне населення міста 15 тис. жителів і має площу 20,59 км². Історичне ядро міста з його залізничними та промисловими традиціями є міською пам'ятною зоною.
Нимбурк Nymburk | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| ||||||||
![]() | ||||||||
Основні дані | ||||||||
50°11′10″ пн. ш. 15°02′30″ сх. д. / 50.1861154878737779° пн. ш. 15.04174725609377639° сх. д.Координати: 50°11′10″ пн. ш. 15°02′30″ сх. д. / 50.1861154878737779° пн. ш. 15.04174725609377639° сх. д. | ||||||||
Країна | Чехія | |||||||
Регіон | Середньочеський край | |||||||
Район | Нимбурк | |||||||
Столиця для | Нимбурк (округ Чехії) | |||||||
Межує з
| ||||||||
Поділ | | |||||||
Перша згадка | 1275 або 1219[3] | |||||||
Статус міста | Місто | |||||||
Площа | 20,59 км² | |||||||
Населення | 14 780 (2022) | |||||||
Висота НРМ | 193 м | |||||||
Водойма | Ельба | |||||||
Міста-побратими | Митищі (2004)[4], Нойруппін, Врутки, Жарув | |||||||
Часовий пояс | (Чехія) | |||||||
Номери автомобілів | S | |||||||
Код LAU (NUTS) | CZ537004 | |||||||
GeoNames | 3069236 | |||||||
OSM | r441557 ·R | |||||||
Поштові індекси | 288 02 | |||||||
Міська влада | ||||||||
Адреса | nám. Přemyslovců 163/20 288 02 Nymburk mail@meu-nbk.cz | |||||||
Мер міста | d | |||||||
Вебсайт | mesto-nymburk.cz | |||||||
Мапа | ||||||||
![]() Нимбурк Нимбурк (Чехія) | ||||||||
| ||||||||
| ||||||||
|
Історія
Територія міста вже була заселена в доісторичні часи. Поселення було зосереджено приблизно на території між двома сучасними площами міста — Kostelní та Přemyslovců. Найдавніше укріплення тут було створено, ймовірно, у часи енеоліту. Беззаперечні археологічні сліди укріплень, пов'язаних з носії лужицької культури, відносяться до раннього етапу бронзової доби. Ймовірно, форт існував і в Гальштатський період. Територія міста була заселена i в завершальну фазу раннього середньовіччя, але неясно, чи було тут тоді городище чи просто двір.
Королівське місто Нимбурк завдячує своїм заснуванням Пршемислу Отакару II. Однак точна дата початку будівництва Нимбурка досі остаточно невідома. На даний момент датою заснування міста прийнято вважати 1275 рік. Наприкінці 18 століття, версія з легендарної Хроніки Гайка про заснування міста у 779 році була відкинута першими Просвітниками. Століттям пізніше була виключена дата 1219 (пов'язана з Літомержіці), а ще пізніше і 1257 рік, до якого відноситься найстаріший збережений документ про місто Німбург, виданий для місцевого домініканського монастиря. Історичні дослідження однозначно виключають цю дату і, навпаки, відносять створення документа для домініканського монастиря до самого кінця правління короля Пршемисла Отакара II, точніше між 25 листопада 1274 р. і 21 листопада 1276 р. Таким чином, 1275 рік є найбільш імовірною датою, коли король наказав локатору Конраду (іноді згадується як Кунрат) обстежити та заснувати місто Нимбурк.
У Пулкавський літописі сказано, що після донесення 28 травня 1310 року Елішці загрожувала небезпека від короля, тому вона втекла зі своїми найвірнішими слугами та родичами до королівського міста Німбурк. Вночі старий рибалка перевіз її та її відданих на інший берег Ельби до старого рибальського будинку. Вона вперше увійшла туди перевдягнена старенькою. з рибальської обителі її урочисто ввели в місто великою процесією місцевих сановників. Бургомістр і старости тепло запропонували Елішку гостинність і притулок у місті. Кажуть, що королева містилася до 29 червня 1310 року на ринковій площі в міщанському будинку № 42 (також називався Чорний орел).
Назва Нимбурк походить від слова Neuenburch (лат. Novum Castrum — Новий замок). Однак, згідно з хронікою Гайка, Нимбурк раніше називався Свініброд (Svinibrod), нібито тому, що тут паслися свині на одному з берегів річки Ельби. Король поселив тут орден домініканців і запросив німецьких та голландських колоністів приєднатися до чеських поселенців, які протягом століть асимілювалися серед чехів (проте чеська мова взяла верх над німецькою лише в XV столітті після гуситських війн).
Однак остаточне створення міста, ймовірно, був завершене лише за короля Вацлава II. Під час правління Вацлава II. також були збудовані готичний костел св. Миколая (сьогодні церква св. Гілі) та домініканський монастир. Місто на той час було оточене обпаленими цегляними стінами з приблизно п'ятдесятьма вежами та двома оборонними ровами, що живилися з Ельби. Стіни включали в себе четверо міських воріт та ворота до річки. На захід вели Святогірські ворота, на північний захід — Велибська або також Болеславська брама, на північний схід — Бобницька брама, а з південного боку стояла Мостецька або Ельбська брама, з'єднана з дерев'яним мостом через Ельбу. Вони були зруйновані протягом 19 століття.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU0TDFKaFpHNXBZMlV0Ym5sdFluVnlheTVxY0djdk1qSXdjSGd0VW1Ga2JtbGpaUzF1ZVcxaWRYSnJMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Завдяки своєму розташуванню на перехресті торговельних шляхів місто багатіло і отримало ряд привілеїв. Спочатку воно підтримувала імператора Сигізмунда під час гуситських воєн, але в 1421 році уклала угоду з Празькою унією і перейшла на бік Чаші. Під час правління Юрія з Подєбрад Нимбурк знову успішно розвивався і до кінця 15 ст. століття він залишався утраквістичним містом, наприклад тут діяла відома латинська школа. Протягом 16 століття місто досягло найвищого розквіту, коли також була побудована ренесансна ратуша. Наприкінці століття завдяки Самуелю Ігнацу Турновському в Нимбурку була заснована пошта. Однак під час Тридцятилітньої війни в 1634 році більша частина міста була спалена саксами, які вбили понад 200 людей у місцевій церкві. Щоб відновити життя міста, знадобилося багато десятиліть, але його первісну славу повернути не вдалося через пожежі, чуму та обмеження стінами.
Індустріалізація почалася лише в середині 19 століття, коли залізниця стала найважливішим підприємством. Адміністрація залізниці побудувала свою штаб-квартиру, майстерні, кранову та залізничну колонію в Нимбурку. Крім того, у місті модернізували цукровий завод, пивоварню, коркову фабрику та місцеві млини. Телеграф був запроваджений у 1850 році, перші місцеві телефони були встановлені в 1900 році, а через два роки — міжміські лінії. Завдяки зростанню добробуту, яке принесла індустріалізація, місто могло дозволити собі будівництво громадських будівель. Так було збудовано районну лікарню, міську школу, сокільницю, євангельську церкву та синагогу. Розвиток продовжувався і в першій половині 20 століття, коли течія Ельби була змінена, був створений знаменитий крематорій і ряд інших сучасних будівель. У 1932 році також було п'ять готелів (Grandhotel Bláha, Horák, Na Knížecí, Národní dům і Slavie), дві кав'ярні та два винні бари, спа-центр, два кінотеатри, шість фінансових установ, торгова організація, лікер Griotte та фабрики шамотних (вогнестійких) виробів. Був окружний суд, податкова служба, жандармська станція, державний високий суд, муніципальний театр або муніципальний музей. Довоєнну епоху Нимбурка змалював у деяких своїх творах письменник Богуміл Грабал, який виріс у місті.
У 1918 році, за кілька днів до візиту президента Т. Г. Масарика, у Нимбурку, Подєбрадах і Коліні відбувся антиєврейський погром, під час якого були пограбовані єврейські крамниці та побито торговців.
Населення
За переписом 1930 року було 1 519 будинків 11 892 жителі. 11 619 жителів визнали чехословацьку національність, а 154 — німецьку.
За релігійними переконаннями це були 6 047 католиків, 997 євангелістів, 2 463 члени чехословацької церкви та 83 євреї.
За переписом 2001 року тут проживало 14 407 мешканців, з них 7 482 жінки. 13 882 жителі визнали чеську національність і 127 словацьку. 2 029 римо-католиків, 373 євангелістів, 236 віруючих чехословацької гуситської церкви та 17 православних.
За переписом населення 2011 року тут проживало 14 осіб 796 мешканців, з них 7 669 жінок. 10 766 жителів визнали чеську національність і 156 словацьку (3 588 жителів не вказали національність). Тут проживало 635 римо-католиків, 112 євангелістів, 84 чехословацьких гуситів і 15 православних.
рік | 1869 рік | 1880 рік | 1890 рік | 1900 рік | 1910 рік | 1921 рік | 1930 рік | 1950 рік | 1961 рік | 1970 рік | 1980 рік | 1991 рік | 2001 рік | 2011 рік |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Населення | 3 124 | 5,454 | 6,659 | 7,843 | 10,169 | 11,129 | 11 892 | 11 914 | 12 585 | 13,263 | 14 033 | 15,142 | 14,407 | 14 796 |
Кількість будинків | 352 | 429 | 477 | 644 | 880 | 1,029 | 1,519 | 2,023 | 2009 рік | 2,022 | 2,025 | 2 159 | 2 139 | 2 199 |
- Od roku 1950 s už připojenými Drahelicemi.
Управління
Поділ міста та адміністративної території
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTDA1WlgwNTViV0oxY21zdWNHNW5Mekl5TUhCNExVNVpYMDU1YldKMWNtc3VjRzVuLnBuZw==.png)
Нимбурк складається з двох частин на двох кадастрових територіях:
- Нимбурк (ZSJ Babín, передмістя Драгеліце, Янковіце, Ke Kovansk, Lada, Lodice, Na Belidlech, Ndraží, Nymburk-історичне ядро, Житловий масив Драгеліце, житловий масив Янковіце, Скалка, Тиршови сади, U Mrliny, U nádraží I, U nádraží II, U hospital, Za sídlíště, )
- Драгеліце (ZSJ Drahelice, Komárno, Na Hroudách, U Drahelice)
Колись Нимбурк був районним містом, зараз це муніципалітет з розширеними повноваженнями та уповноваженим муніципальним офісом. Проте район Нимбурк все ще існує і складається з 87 муніципалітетів, адміністративного району муніципалітету з розширеною юрисдикцією з 39 муніципалітетами. Тут досі діють районний суд і районна прокуратура.
Орієнтири
Пам'ятники культури
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZrTDBkNWJXNWhlbWwxYlMxdWVXMWlkWEpyTVM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFIzbHRibUY2YVhWdExXNTViV0oxY21zeExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Символом міста є цегляні стіни з призматичними бастіонами. Спочатку місто з ниркоподібним планом було оточене лініями двох стін, з білого мергелю та червоної цегли, разом із двома ровами (збереглися донині як Мала та Велика стіни). Нині залишилися лише залишки мурів — найдовша ділянка на сході, біля якої також розташований старий деканат. Інші залишки стін можна знайти на Замковій вулиці.
Домінантою міста є готичний мурований костел Св. Гілі, що стоїть на Костельній площі. Спочатку він мав дві вежі, одна з яких була зруйнована внаслідок пожежі.
Костел Св. Гілі, як і уцілілі будівлі укріплень Нимбурку, є унікальним зразком цегляної готики на чеських землях. На вулиці Тиршова знаходиться готична каплиця Св. Яна Непомуцького, яка є єдиним залишком колишнього монастирського костелу Успіння Пресвятої Богородиці Руженцова. У південно-західному напрямку від історичного центру міста розташована ренесансна церква св. Юра. В парку др. Антоніна Брзорада знаходиться неоренесансна євангельська церква.
Примітки
- Czech location identification system — Czech Office of Surveying and Cadastre.
- Jakl L. Jak stará jsou česká města? Legendy a fakta. // iDNES.cz — 2011.
- Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005: 1. díl / за ред. J. Růžková, J. Škrabal — ČSÚ, 2006. — 759 с. —
- https://mytyshi.ru/international/partners/
- Jak bývalo v Nymburce: historie i vyprávění (вид. 1). OPS. с. 15. ISBN . OCLC 827261015.
- Encyklopedie hradišť v Čechách. Libri. с. 221. ISBN .
- . Polabské muzeum. Архів оригіналу за 28 березня 2016. Процитовано 8 лютого 2023.
- Pošta v Nymburku vznikla v 16. století, MF DNES 01/06
- Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 942—944. (česky a německy)
- Pogromy. 1918.
- Statistický lexikon obcí v Republice československé. Т. I. Země Česká. Orbis. с. 267.
- Sčítaní lidu, domů a bytů 2001. Český statistický úřad.
- Sčítání lidu, domů a bytů 2011. Definitivní výsledky. Tab. 111 Obyvatelstvo podle pohlaví a podle druhu pobytu, státního občanství, způsobu bydlení, národnosti a náboženské víry v obci. Český statistický úřad.
- Historický lexikon obcí ČR 1869–2005. I. díl (PDF). 3 березня 2007. с. 146, 147.
- . Územně identifikační registr ČR. Архів оригіналу за 25 серпня 2020. Процитовано 8 лютого 2023.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Nimburk do 19 stolittya takozh Limburg chesk Nymburk misto v rajoni Nimburk u Serednocheskomu krayi roztashovane na richci Elbi 45 km na shid vid Pragi priblizno 30 km na pivdennij shid vid Mlada Boleslav i 6 km na pivnichnij zahid vid Podyebrad Priblizne naselennya mista 15 tis zhiteliv i maye ploshu 20 59 km Istorichne yadro mista z jogo zaliznichnimi ta promislovimi tradiciyami ye miskoyu pam yatnoyu zonoyu Nimburk Nymburk gerb praporVid na centr mista z visoti ptashinogo polotuVid na centr mista z visoti ptashinogo polotuOsnovni dani50 11 10 pn sh 15 02 30 sh d 50 1861154878737779 pn sh 15 04174725609377639 sh d 50 1861154878737779 15 04174725609377639 Koordinati 50 11 10 pn sh 15 02 30 sh d 50 1861154878737779 pn sh 15 04174725609377639 sh d 50 1861154878737779 15 04174725609377639 Krayina ChehiyaRegion Serednocheskij krajRajon NimburkStolicya dlya Nimburk okrug Chehiyi Mezhuye z susidni nas punktid d Podyebradi d d d d d d d Podil d 1 Nymburk d Persha zgadka 1275 abo 1219 3 Status mista MistoPlosha 20 59 km Naselennya 14 780 2022 Visota NRM 193 mVodojma ElbaMista pobratimi Mitishi 2004 4 Nojruppin Vrutki ZharuvChasovij poyas UTC 1 Chehiya Nomeri avtomobiliv SKod LAU NUTS CZ537004GeoNames 3069236OSM r441557 RPoshtovi indeksi 288 02 Miska vlada Adresa nam Premyslovcu 163 20 288 02 Nymburk mail meu nbk czMer mista dVebsajt mesto nymburk cz Mapa NimburkNimburk Chehiya Nimburk u VikishovishiIstoriyaTeritoriya mista vzhe bula zaselena v doistorichni chasi Poselennya bulo zoseredzheno priblizno na teritoriyi mizh dvoma suchasnimi ploshami mista Kostelni ta Premyslovcu Najdavnishe ukriplennya tut bulo stvoreno jmovirno u chasi eneolitu Bezzaperechni arheologichni slidi ukriplen pov yazanih z nosiyi luzhickoyi kulturi vidnosyatsya do rannogo etapu bronzovoyi dobi Jmovirno fort isnuvav i v Galshtatskij period Teritoriya mista bula zaselena i v zavershalnu fazu rannogo serednovichchya ale neyasno chi bulo tut todi gorodishe chi prosto dvir Korolivske misto Nimburk zavdyachuye svoyim zasnuvannyam Prshemislu Otakaru II Odnak tochna data pochatku budivnictva Nimburka dosi ostatochno nevidoma Na danij moment datoyu zasnuvannya mista prijnyato vvazhati 1275 rik Naprikinci 18 stolittya versiya z legendarnoyi Hroniki Gajka pro zasnuvannya mista u 779 roci bula vidkinuta pershimi Prosvitnikami Stolittyam piznishe bula viklyuchena data 1219 pov yazana z Litomerzhici a she piznishe i 1257 rik do yakogo vidnositsya najstarishij zberezhenij dokument pro misto Nimburg vidanij dlya miscevogo dominikanskogo monastirya Istorichni doslidzhennya odnoznachno viklyuchayut cyu datu i navpaki vidnosyat stvorennya dokumenta dlya dominikanskogo monastirya do samogo kincya pravlinnya korolya Prshemisla Otakara II tochnishe mizh 25 listopada 1274 r i 21 listopada 1276 r Takim chinom 1275 rik ye najbilsh imovirnoyu datoyu koli korol nakazav lokatoru Konradu inodi zgaduyetsya yak Kunrat obstezhiti ta zasnuvati misto Nimburk U Pulkavskij litopisi skazano sho pislya donesennya 28 travnya 1310 roku Elishci zagrozhuvala nebezpeka vid korolya tomu vona vtekla zi svoyimi najvirnishimi slugami ta rodichami do korolivskogo mista Nimburk Vnochi starij ribalka pereviz yiyi ta yiyi viddanih na inshij bereg Elbi do starogo ribalskogo budinku Vona vpershe uvijshla tudi perevdyagnena starenkoyu z ribalskoyi obiteli yiyi urochisto vveli v misto velikoyu procesiyeyu miscevih sanovnikiv Burgomistr i starosti teplo zaproponuvali Elishku gostinnist i pritulok u misti Kazhut sho koroleva mistilasya do 29 chervnya 1310 roku na rinkovij ploshi v mishanskomu budinku 42 takozh nazivavsya Chornij orel Gotichna cerkva Sv Egidiya Nazva Nimburk pohodit vid slova Neuenburch lat Novum Castrum Novij zamok Odnak zgidno z hronikoyu Gajka Nimburk ranishe nazivavsya Svinibrod Svinibrod nibito tomu sho tut paslisya svini na odnomu z beregiv richki Elbi Korol poseliv tut orden dominikanciv i zaprosiv nimeckih ta gollandskih kolonistiv priyednatisya do cheskih poselenciv yaki protyagom stolit asimilyuvalisya sered chehiv prote cheska mova vzyala verh nad nimeckoyu lishe v XV stolitti pislya gusitskih vijn Odnak ostatochne stvorennya mista jmovirno buv zavershene lishe za korolya Vaclava II Pid chas pravlinnya Vaclava II takozh buli zbudovani gotichnij kostel sv Mikolaya sogodni cerkva sv Gili ta dominikanskij monastir Misto na toj chas bulo otochene obpalenimi ceglyanimi stinami z priblizno p yatdesyatma vezhami ta dvoma oboronnimi rovami sho zhivilisya z Elbi Stini vklyuchali v sebe chetvero miskih vorit ta vorota do richki Na zahid veli Svyatogirski vorota na pivnichnij zahid Velibska abo takozh Boleslavska brama na pivnichnij shid Bobnicka brama a z pivdennogo boku stoyala Mostecka abo Elbska brama z yednana z derev yanim mostom cherez Elbu Voni buli zrujnovani protyagom 19 stolittya Renesansna ratusha Nimburka Zavdyaki svoyemu roztashuvannyu na perehresti torgovelnih shlyahiv misto bagatilo i otrimalo ryad privileyiv Spochatku vono pidtrimuvala imperatora Sigizmunda pid chas gusitskih voyen ale v 1421 roci uklala ugodu z Prazkoyu uniyeyu i perejshla na bik Chashi Pid chas pravlinnya Yuriya z Podyebrad Nimburk znovu uspishno rozvivavsya i do kincya 15 st stolittya vin zalishavsya utrakvistichnim mistom napriklad tut diyala vidoma latinska shkola Protyagom 16 stolittya misto dosyaglo najvishogo rozkvitu koli takozh bula pobudovana renesansna ratusha Naprikinci stolittya zavdyaki Samuelyu Ignacu Turnovskomu v Nimburku bula zasnovana poshta Odnak pid chas Tridcyatilitnoyi vijni v 1634 roci bilsha chastina mista bula spalena saksami yaki vbili ponad 200 lyudej u miscevij cerkvi Shob vidnoviti zhittya mista znadobilosya bagato desyatilit ale jogo pervisnu slavu povernuti ne vdalosya cherez pozhezhi chumu ta obmezhennya stinami Industrializaciya pochalasya lishe v seredini 19 stolittya koli zaliznicya stala najvazhlivishim pidpriyemstvom Administraciya zaliznici pobuduvala svoyu shtab kvartiru majsterni kranovu ta zaliznichnu koloniyu v Nimburku Krim togo u misti modernizuvali cukrovij zavod pivovarnyu korkovu fabriku ta miscevi mlini Telegraf buv zaprovadzhenij u 1850 roci pershi miscevi telefoni buli vstanovleni v 1900 roci a cherez dva roki mizhmiski liniyi Zavdyaki zrostannyu dobrobutu yake prinesla industrializaciya misto moglo dozvoliti sobi budivnictvo gromadskih budivel Tak bulo zbudovano rajonnu likarnyu misku shkolu sokilnicyu yevangelsku cerkvu ta sinagogu Rozvitok prodovzhuvavsya i v pershij polovini 20 stolittya koli techiya Elbi bula zminena buv stvorenij znamenitij krematorij i ryad inshih suchasnih budivel U 1932 roci takozh bulo p yat goteliv Grandhotel Blaha Horak Na Knizeci Narodni dum i Slavie dvi kav yarni ta dva vinni bari spa centr dva kinoteatri shist finansovih ustanov torgova organizaciya liker Griotte ta fabriki shamotnih vognestijkih virobiv Buv okruzhnij sud podatkova sluzhba zhandarmska stanciya derzhavnij visokij sud municipalnij teatr abo municipalnij muzej Dovoyennu epohu Nimburka zmalyuvav u deyakih svoyih tvorah pismennik Bogumil Grabal yakij viris u misti U 1918 roci za kilka dniv do vizitu prezidenta T G Masarika u Nimburku Podyebradah i Kolini vidbuvsya antiyevrejskij pogrom pid chas yakogo buli pograbovani yevrejski kramnici ta pobito torgovciv NaselennyaZa perepisom 1930 roku bulo 1 519 budinkiv 11 892 zhiteli 11 619 zhiteliv viznali chehoslovacku nacionalnist a 154 nimecku Za religijnimi perekonannyami ce buli 6 047 katolikiv 997 yevangelistiv 2 463 chleni chehoslovackoyi cerkvi ta 83 yevreyi Za perepisom 2001 roku tut prozhivalo 14 407 meshkanciv z nih 7 482 zhinki 13 882 zhiteli viznali chesku nacionalnist i 127 slovacku 2 029 rimo katolikiv 373 yevangelistiv 236 viruyuchih chehoslovackoyi gusitskoyi cerkvi ta 17 pravoslavnih Za perepisom naselennya 2011 roku tut prozhivalo 14 osib 796 meshkanciv z nih 7 669 zhinok 10 766 zhiteliv viznali chesku nacionalnist i 156 slovacku 3 588 zhiteliv ne vkazali nacionalnist Tut prozhivalo 635 rimo katolikiv 112 yevangelistiv 84 chehoslovackih gusitiv i 15 pravoslavnih Rozvitok kilkosti meshkanciv i dvoriv za perepisom rik 1869 rik 1880 rik 1890 rik 1900 rik 1910 rik 1921 rik 1930 rik 1950 rik 1961 rik 1970 rik 1980 rik 1991 rik 2001 rik 2011 rik Naselennya 3 124 5 454 6 659 7 843 10 169 11 129 11 892 11 914 12 585 13 263 14 033 15 142 14 407 14 796 Kilkist budinkiv 352 429 477 644 880 1 029 1 519 2 023 2009 rik 2 022 2 025 2 159 2 139 2 199 Od roku 1950 s uz pripojenymi Drahelicemi UpravlinnyaPodil mista ta administrativnoyi teritoriyi Kadastrova teritoriya m Nimburk Nimburk skladayetsya z dvoh chastin na dvoh kadastrovih teritoriyah Nimburk ZSJ Babin peredmistya Dragelice Yankovice Ke Kovansk Lada Lodice Na Belidlech Ndrazi Nymburk istorichne yadro Zhitlovij masiv Dragelice zhitlovij masiv Yankovice Skalka Tirshovi sadi U Mrliny U nadrazi I U nadrazi II U hospital Za sidliste Dragelice ZSJ Drahelice Komarno Na Hroudach U Drahelice Kolis Nimburk buv rajonnim mistom zaraz ce municipalitet z rozshirenimi povnovazhennyami ta upovnovazhenim municipalnim ofisom Prote rajon Nimburk vse she isnuye i skladayetsya z 87 municipalitetiv administrativnogo rajonu municipalitetu z rozshirenoyu yurisdikciyeyu z 39 municipalitetami Tut dosi diyut rajonnij sud i rajonna prokuratura OriyentiriPam yatniki kulturi Stini Nimburka Gimnaziya Bogumila Grabala ye odnim iz vazhlivih zakladiv i kulturnih pam yatok Nimburka Simvolom mista ye ceglyani stini z prizmatichnimi bastionami Spochatku misto z nirkopodibnim planom bulo otochene liniyami dvoh stin z bilogo mergelyu ta chervonoyi cegli razom iz dvoma rovami zbereglisya donini yak Mala ta Velika stini Nini zalishilisya lishe zalishki muriv najdovsha dilyanka na shodi bilya yakoyi takozh roztashovanij starij dekanat Inshi zalishki stin mozhna znajti na Zamkovij vulici Dominantoyu mista ye gotichnij murovanij kostel Sv Gili sho stoyit na Kostelnij ploshi Spochatku vin mav dvi vezhi odna z yakih bula zrujnovana vnaslidok pozhezhi Kostel Sv Gili yak i ucilili budivli ukriplen Nimburku ye unikalnim zrazkom ceglyanoyi gotiki na cheskih zemlyah Na vulici Tirshova znahoditsya gotichna kaplicya Sv Yana Nepomuckogo yaka ye yedinim zalishkom kolishnogo monastirskogo kostelu Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici Ruzhencova U pivdenno zahidnomu napryamku vid istorichnogo centru mista roztashovana renesansna cerkva sv Yura V parku dr Antonina Brzorada znahoditsya neorenesansna yevangelska cerkva PrimitkiCzech location identification system Czech Office of Surveying and Cadastre d Track Q11379528d Track Q24023889 Jakl L Jak stara jsou ceska mesta Legendy a fakta iDNES cz 2011 d Track Q31271037d Track Q12021344d Track Q12032511 Historicky lexikon obci Ceske republiky 1869 2005 1 dil za red J Ruzkova J Skrabal CSU 2006 759 s ISBN 978 80 250 1310 6 d Track Q22696185d Track Q22696171d Track Q3504917d Track Q22696163 https mytyshi ru international partners Jak byvalo v Nymburce historie i vypraveni vid 1 OPS s 15 ISBN 9788087269251 OCLC 827261015 Encyklopedie hradist v Cechach Libri s 221 ISBN 80 7277 173 6 Polabske muzeum Arhiv originalu za 28 bereznya 2016 Procitovano 8 lyutogo 2023 Posta v Nymburku vznikla v 16 stoleti MF DNES 01 06 Adresar republiky Ceskoslovenske pro prumysl zivnosti obchod a zemedelstvi sestavila a vydala firma Rudolf Mosse Praha 1932 svazek I str 942 944 cesky a nemecky Pogromy 1918 Statisticky lexikon obci v Republice ceskoslovenske T I Zeme Ceska Orbis s 267 Scitani lidu domu a bytu 2001 Cesky statisticky urad Scitani lidu domu a bytu 2011 Definitivni vysledky Tab 111 Obyvatelstvo podle pohlavi a podle druhu pobytu statniho obcanstvi zpusobu bydleni narodnosti a nabozenske viry v obci Cesky statisticky urad Historicky lexikon obci CR 1869 2005 I dil PDF 3 bereznya 2007 s 146 147 Uzemne identifikacni registr CR Arhiv originalu za 25 serpnya 2020 Procitovano 8 lyutogo 2023