Ця стаття містить , але походження тверджень у ній через практично повну відсутність . (серпень 2020) |
Міштеки (ісп. Mixtecos, науатль Mixteca) — стародавній месоамериканський народ, що населяє мексиканський штат Оахака і у меншій мірі штати Ґерреро і Пуебла. Назва «міштеки» не є міштецькою, у перекладі з мови науатль вона означає «народ з країни хмар».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJtTDAxcGVIUmxZM011Y0c1bkx6UXdNSEI0TFUxcGVIUmxZM011Y0c1bi5wbmc=.png)
Історія
Міштеки були носіями високорозвинутої доколумбової культури в південній Мексиці. Витоки їх культури простежуються за письмовими джерелами аж до 7 століття. Розквіту своєї культури міштеки досягли в 9 столітті. Міштеки вважали момент заснування першої міштецької династії у Тілатонго (історики датують цю подію приблизно 838 роком). Найбільшої потуги міштеки набули в часи володарювання «Восьмого Оленя» на початку XI ст.
Були відомі своїми частими війнами проти сапотеків, у яких перейнали багато елементів культури. Культурний вплив міштеків розповсюджувався і на , де зформувався регіональний стиль міштеків-пуебло.
Надзвичайна політична розпорошеність стала причиною постійних чвар між різними міштецькими князьками, водночас активні етнокультурні контакти міштеків, що панували в регіоні, із завойованими сапотеками та авторитетними північними сусідами — тольтеками — призвели до того, що через кілька десятиліть міштецька знать міцно породичалася з сапотеками, а в деяких теуантепецьких державках при владі опинилися міштеко-сапотецькі та міштеко-тольтецькі династії.
У 14-15 століттях фактично витіснили сапотеків з основних їх володінь у центральній Оахаці, зокрема зі столиці Монте-Альбан. З цього моменту стають гегемонами перешийку Теуантепек. У середині 15 століття були завойовані ацтеками на чолі з уей тлатоані Ауісотлєм. Міштеки змушені були в подальшому платити доволі обтяжливу данину. Проте остаточно підкорити войовничих міштеків не вдалося. Рештки незалежної Міштекії з центром у Куїльпані проіснували як суверенне політичне утворення до появи в регіоні іспанських колонізаторів, перед якими останній міштецький правитель Сікуане визнав зверхність королівства Іспанія лише у 1550-х роках.
- Міштеки в докласичний період (до 900 року)
- Міштеки в класичний період (900-1200 роки)
- Міштеки в післякласичний період (1200-1500-ті роки)
Державний устрій
З X ст. землі перешийка являли собою у політичному плані сукупність безлічі дрібних держав — Ночістлан, Тілатонго, Тлашиалко, Туту-тепек, Теосакуалко, Коштлауака, Дзавінданда, кожне з яких очолював власний незалежний світський правитель мілітарного типу — шешси-володар.
Наддержавну єдність загальноміштецького всеетнічного характеру уособлювало й освячувало так зване «Серце народу» — величезний зелений смарагд, що зберігався у храмовому місті Ачіутаа під наглядом верховного жерця міштецької релігійної спільноти. Ця святиня вшановувалася всіма міштеками й забезпечувала морально-психологічну єдність народу. «Серце народу» мало такий вплив на міштеків, що після конкісти католицька церква вирішила краще знищити камінь, аніж продати його. Урешті-решт, унікальний смарагд розбив, а потім ще й розтер на порох католицький місіонер Беніто Фернандес.
Демографія
До появи іспанських конкістадорів кількість населення складало близько 1,2 млн осіб. Загальна чисельність — близько 80 тисяч осіб в Мексиці.
Мова
Хоча традиційною мовою є (), більшість сучасних представників, особливо міського населення, володіють іспанською.
Суспільство
До привілейованих соціальних шарів належали правителі, їх рідня та знать. Особливий статус мали жерці. Можливості державних інституцій впливати на жрецтво були зведені до мінімуму. Жерці не підкорялися жодному з вождів, мали загальноміштецький статус, опорою якого була їхня матеріальна міць, що базувалася на солідних інтелектуальних ресурсах. Вони мали великий попит у міштецьких землеробів — календарознавстві, математиці, медицині.
Стан простолюдинів («тих, що від землі)» утворювали землероби, будівельники, ювеліри, гончарі, художники, слуги, носії та вояки. Межі між різними станами були у міштеків доволі чіткими, а перейти зі стану простолюдинів до стану знаті (що функціонувала на засадах тотальної ендогамії) можливості практично не було.
Економіка
Основу становили землеробство. Займалися вирощуванням маїсу, перцю чилі, чіану (з насіння якого виготовлявся чудовий тонізуючий напій) та бавовнику. В гірських районах міштецьке землеробство мало терасний характер. Допоміжними галузями економіки були ефективне мисливство та бортництво, розробка соляних копалень, а також видобуток золота і коштовного каміння (смарагди й бірюза).
Міштеки були умілими ремісниками, а їх вироби високо цінувалися у сусідніх народів. Вони виробляли яскраво розфарбовану кераміку, створювали дорогоцінну бірюзову мозаїку і були майстрами в обробці металів. Численні знахідки, що свідчать про високу майстерність в металообробці та ювелірній справі, були знайдені в похованні № 7 в Монте-Албані.
Культура
Писемність
До прибуття іспанців міштеки мали писемність у формі піктограм, хоча зараз використовують латинську абетку. Більшість манускриптів міштецького походження, що збереглися до наших днів, складаються саме з таких піктограм.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZoTDBOdlpHVjRYMXB2ZFdOb1pTMU9kWFIwWVd4c1h5MWZhR2xuYUdWeVgyUmxabWx1YVhScGIyNHVhbkJuTHpJd01IQjRMVU52WkdWNFgxcHZkV05vWlMxT2RYUjBZV3hzWHkxZmFHbG5hR1Z5WDJSbFptbHVhWFJwYjI0dWFuQm4uanBn.jpg)
Формально міштецька писемність вважається дешифрованою, але саме у її рисунковості полягає головна проблема: піктографія являє собою скоріше набір опорних сигналів, які «читають», знаючи, про що йдеться у даному тексті. Якщо ж загальна канва написаного невідома, піктографія дає змогу лише в загальних рисах зрозуміти зміст написаного, проте не дає можливості безпосередньо «прочитати» кодекси міштеків. У цьому плані можливості піктографії дещо обмежені в порівнянні з абеточними та ієрогліфічними текстами, тому конкретних перипетій міштецької історії нам відомо небагато.
На сьогодні відомі міштекцькі кодекси: Неттлі (Нутталь, Неттол), Бодлі, Селден, Віндобоненсі (Віденський) і Коломбіно. Вони є водночас шедеврами художньої творчості цього народу, безцінним джерелом з його історії та культури, побуту й господарства.
Міфологія
Пантеон складався з богів-творців «Змій-пума» та «Змія-ягуариха», їхніх синів — зачинателя землеробства «Вітер-Дев'ять-Змій» та зачинателя культури «Вітер-Дев'ять-Грот». Вшановувалися також бог кукурудзи Когуй, бог мисливства Куава («Олень»), бог розмноження Хітуаюта, бог торгівлі Йосотоюа тощо. Більшість цих богів мають прямих аналогів серед пантеонів північних та південних сусідів міштеків.
За міштецькими міфами, міштеки-простолюдини пішли від землі, а міштеки родовитого походження народилися з дерев, що росли уздовж берегів священної річки Апоала. Цей міф мав забезпечувати суспільну стабільність у надзвичайно диференційованому в соціальному відношенні міштецькому суспільстві, пояснюючи та обґрунтовуючи суспільно-майнову нерівність.
Побут
Одяг вони любили яскравий і різнобарвний. Чоловіки носили невисокий капелюх з навушниками, тонкусорочку, поверх якої надягалася своєрідна жилетка з бахромчастою спідницею з бавовняної тканини, прикрашеної пір'ям екзотичних птахів, бавовняні штани і сандалі. Увесь цей одяг довершували різноманітні шкіряні ремені, на яких він тримався. Міштецькі жінки полюбляли спідниці найрізноманітнішої довжини та кольору, витончені блузи та узорчасті накидки.
Розваги
Була популярна месоамериканська гра у м'яч, яка мала міштецькі особливості. Так, важкий каучуковий м'яч гравці не прокидали через кільце (як у майя), а закидали в кам'яну нішу в стіні. Перемога в такій грі вважалася дуже почесною, тому саме переможця міштеки приносили в жертву богам. Проте гра у м'яча в міштеків вважалася ризикованим привілеєм-обов'язком лише знатних, чим втілювався в життя принцип вищої справедливості всіх давньоіндіанських суспільств.
Примітки
- . Архів оригіналу за 29 серпня 2016. Процитовано 26 серпня 2016.
Посилання
- Історія, культура, економіка і соціальна організація міштеків і сапотеків [ 26 вересня 2007 у Wayback Machine.] (рос.)
- Verborgener Mixteken-Codex entdeckt // Scinexx.de, 23/08/2016 [ 26 серпня 2016 у Wayback Machine.]
- Прихований кодекс міштеків // Zbruch, 25.08.2016 [ 29 серпня 2016 у Wayback Machine.]
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Міштеки |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya mistit perelik posilan ale pohodzhennya tverdzhen u nij zalishayetsya nezrozumilim cherez praktichno povnu vidsutnist vnutrishnotekstovih dzherel vinosok Bud laska dopomozhit polipshiti cyu stattyu peretvorivshi dzherela z pereliku posilan na dzherela vinoski u samomu teksti statti serpen 2020 Mishteki isp Mixtecos nauatl Mixteca starodavnij mesoamerikanskij narod sho naselyaye meksikanskij shtat Oahaka i u menshij miri shtati Gerrero i Puebla Nazva mishteki ne ye mishteckoyu u perekladi z movi nauatl vona oznachaye narod z krayini hmar Istorichnij areal meshkannya mishtekiv Doklasichni arheologichni dilyanki poznacheni trikutnikami klasichni kolami postklasichni kvadratami IstoriyaMishteki buli nosiyami visokorozvinutoyi dokolumbovoyi kulturi v pivdennij Meksici Vitoki yih kulturi prostezhuyutsya za pismovimi dzherelami azh do 7 stolittya Rozkvitu svoyeyi kulturi mishteki dosyagli v 9 stolitti Mishteki vvazhali moment zasnuvannya pershoyi mishteckoyi dinastiyi u Tilatongo istoriki datuyut cyu podiyu priblizno 838 rokom Najbilshoyi potugi mishteki nabuli v chasi volodaryuvannya Vosmogo Olenya na pochatku XI st Buli vidomi svoyimi chastimi vijnami proti sapotekiv u yakih perejnali bagato elementiv kulturi Kulturnij vpliv mishtekiv rozpovsyudzhuvavsya i na de zformuvavsya regionalnij stil mishtekiv pueblo Nadzvichajna politichna rozporoshenist stala prichinoyu postijnih chvar mizh riznimi mishteckimi knyazkami vodnochas aktivni etnokulturni kontakti mishtekiv sho panuvali v regioni iz zavojovanimi sapotekami ta avtoritetnimi pivnichnimi susidami toltekami prizveli do togo sho cherez kilka desyatilit mishtecka znat micno porodichalasya z sapotekami a v deyakih teuantepeckih derzhavkah pri vladi opinilisya mishteko sapotecki ta mishteko toltecki dinastiyi U 14 15 stolittyah faktichno vitisnili sapotekiv z osnovnih yih volodin u centralnij Oahaci zokrema zi stolici Monte Alban Z cogo momentu stayut gegemonami pereshijku Teuantepek U seredini 15 stolittya buli zavojovani actekami na choli z uej tlatoani Auisotlyem Mishteki zmusheni buli v podalshomu platiti dovoli obtyazhlivu daninu Prote ostatochno pidkoriti vojovnichih mishtekiv ne vdalosya Reshtki nezalezhnoyi Mishtekiyi z centrom u Kuyilpani proisnuvali yak suverenne politichne utvorennya do poyavi v regioni ispanskih kolonizatoriv pered yakimi ostannij mishteckij pravitel Sikuane viznav zverhnist korolivstva Ispaniya lishe u 1550 h rokah Mishteki v doklasichnij period do 900 roku Mishteki v klasichnij period 900 1200 roki Mishteki v pislyaklasichnij period 1200 1500 ti roki Derzhavnij ustrijZ X st zemli pereshijka yavlyali soboyu u politichnomu plani sukupnist bezlichi dribnih derzhav Nochistlan Tilatongo Tlashialko Tutu tepek Teosakualko Koshtlauaka Dzavindanda kozhne z yakih ocholyuvav vlasnij nezalezhnij svitskij pravitel militarnogo tipu sheshsi volodar Nadderzhavnu yednist zagalnomishteckogo vseetnichnogo harakteru uosoblyuvalo j osvyachuvalo tak zvane Serce narodu velicheznij zelenij smaragd sho zberigavsya u hramovomu misti Achiutaa pid naglyadom verhovnogo zhercya mishteckoyi religijnoyi spilnoti Cya svyatinya vshanovuvalasya vsima mishtekami j zabezpechuvala moralno psihologichnu yednist narodu Serce narodu malo takij vpliv na mishtekiv sho pislya konkisti katolicka cerkva virishila krashe znishiti kamin anizh prodati jogo Ureshti resht unikalnij smaragd rozbiv a potim she j rozter na poroh katolickij misioner Benito Fernandes DemografiyaDo poyavi ispanskih konkistadoriv kilkist naselennya skladalo blizko 1 2 mln osib Zagalna chiselnist blizko 80 tisyach osib v Meksici MovaHocha tradicijnoyu movoyu ye bilshist suchasnih predstavnikiv osoblivo miskogo naselennya volodiyut ispanskoyu SuspilstvoDo privilejovanih socialnih shariv nalezhali praviteli yih ridnya ta znat Osoblivij status mali zherci Mozhlivosti derzhavnih institucij vplivati na zhrectvo buli zvedeni do minimumu Zherci ne pidkoryalisya zhodnomu z vozhdiv mali zagalnomishteckij status oporoyu yakogo bula yihnya materialna mic sho bazuvalasya na solidnih intelektualnih resursah Voni mali velikij popit u mishteckih zemlerobiv kalendaroznavstvi matematici medicini Stan prostolyudiniv tih sho vid zemli utvoryuvali zemlerobi budivelniki yuveliri gonchari hudozhniki slugi nosiyi ta voyaki Mezhi mizh riznimi stanami buli u mishtekiv dovoli chitkimi a perejti zi stanu prostolyudiniv do stanu znati sho funkcionuvala na zasadah totalnoyi endogamiyi mozhlivosti praktichno ne bulo EkonomikaMishtekska biryuzova maska z Monte Albanu Osnovu stanovili zemlerobstvo Zajmalisya viroshuvannyam mayisu percyu chili chianu z nasinnya yakogo vigotovlyavsya chudovij tonizuyuchij napij ta bavovniku V girskih rajonah mishtecke zemlerobstvo malo terasnij harakter Dopomizhnimi galuzyami ekonomiki buli efektivne mislivstvo ta bortnictvo rozrobka solyanih kopalen a takozh vidobutok zolota i koshtovnogo kaminnya smaragdi j biryuza Mishteki buli umilimi remisnikami a yih virobi visoko cinuvalisya u susidnih narodiv Voni viroblyali yaskravo rozfarbovanu keramiku stvoryuvali dorogocinnu biryuzovu mozayiku i buli majstrami v obrobci metaliv Chislenni znahidki sho svidchat pro visoku majsternist v metaloobrobci ta yuvelirnij spravi buli znajdeni v pohovanni 7 v Monte Albani KulturaPisemnist Do pributtya ispanciv mishteki mali pisemnist u formi piktogram hocha zaraz vikoristovuyut latinsku abetku Bilshist manuskriptiv mishteckogo pohodzhennya sho zbereglisya do nashih dniv skladayutsya same z takih piktogram Zrazok tradicijnoyi mishteckoyi pisemnosti Formalno mishtecka pisemnist vvazhayetsya deshifrovanoyu ale same u yiyi risunkovosti polyagaye golovna problema piktografiya yavlyaye soboyu skorishe nabir opornih signaliv yaki chitayut znayuchi pro sho jdetsya u danomu teksti Yaksho zh zagalna kanva napisanogo nevidoma piktografiya daye zmogu lishe v zagalnih risah zrozumiti zmist napisanogo prote ne daye mozhlivosti bezposeredno prochitati kodeksi mishtekiv U comu plani mozhlivosti piktografiyi desho obmezheni v porivnyanni z abetochnimi ta iyeroglifichnimi tekstami tomu konkretnih peripetij mishteckoyi istoriyi nam vidomo nebagato Na sogodni vidomi mishtekcki kodeksi Nettli Nuttal Nettol Bodli Selden Vindobonensi Videnskij i Kolombino Voni ye vodnochas shedevrami hudozhnoyi tvorchosti cogo narodu bezcinnim dzherelom z jogo istoriyi ta kulturi pobutu j gospodarstva Mifologiya Panteon skladavsya z bogiv tvorciv Zmij puma ta Zmiya yaguariha yihnih siniv zachinatelya zemlerobstva Viter Dev yat Zmij ta zachinatelya kulturi Viter Dev yat Grot Vshanovuvalisya takozh bog kukurudzi Koguj bog mislivstva Kuava Olen bog rozmnozhennya Hituayuta bog torgivli Josotoyua tosho Bilshist cih bogiv mayut pryamih analogiv sered panteoniv pivnichnih ta pivdennih susidiv mishtekiv Za mishteckimi mifami mishteki prostolyudini pishli vid zemli a mishteki rodovitogo pohodzhennya narodilisya z derev sho rosli uzdovzh beregiv svyashennoyi richki Apoala Cej mif mav zabezpechuvati suspilnu stabilnist u nadzvichajno diferencijovanomu v socialnomu vidnoshenni mishteckomu suspilstvi poyasnyuyuchi ta obgruntovuyuchi suspilno majnovu nerivnist PobutOdyag voni lyubili yaskravij i riznobarvnij Choloviki nosili nevisokij kapelyuh z navushnikami tonkusorochku poverh yakoyi nadyagalasya svoyeridna zhiletka z bahromchastoyu spidniceyu z bavovnyanoyi tkanini prikrashenoyi pir yam ekzotichnih ptahiv bavovnyani shtani i sandali Uves cej odyag dovershuvali riznomanitni shkiryani remeni na yakih vin trimavsya Mishtecki zhinki polyublyali spidnici najriznomanitnishoyi dovzhini ta koloru vitoncheni bluzi ta uzorchasti nakidki RozvagiBula populyarna mesoamerikanska gra u m yach yaka mala mishtecki osoblivosti Tak vazhkij kauchukovij m yach gravci ne prokidali cherez kilce yak u majya a zakidali v kam yanu nishu v stini Peremoga v takij gri vvazhalasya duzhe pochesnoyu tomu same peremozhcya mishteki prinosili v zhertvu bogam Prote gra u m yacha v mishtekiv vvazhalasya rizikovanim privileyem obov yazkom lishe znatnih chim vtilyuvavsya v zhittya princip vishoyi spravedlivosti vsih davnoindianskih suspilstv Primitki Arhiv originalu za 29 serpnya 2016 Procitovano 26 serpnya 2016 PosilannyaIstoriya kultura ekonomika i socialna organizaciya mishtekiv i sapotekiv 26 veresnya 2007 u Wayback Machine ros Verborgener Mixteken Codex entdeckt Scinexx de 23 08 2016 26 serpnya 2016 u Wayback Machine Prihovanij kodeks mishtekiv Zbruch 25 08 2016 29 serpnya 2016 u Wayback Machine Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Mishteki