Тегеранський музей сучасного мистецтва (перс. موزه هنرهای معاصر تهران) — музей у місті Тегеран, Іран.
Музей сучасного мистецтва | |
---|---|
перс. موزه هنرهای معاصر تهران[1] | |
![]() | |
![]() | |
35°42′41″ пн. ш. 51°23′26″ сх. д. / 35.71138888891666596° пн. ш. 51.39055555558333310° сх. д.Координати: 35°42′41″ пн. ш. 51°23′26″ сх. д. / 35.71138888891666596° пн. ш. 51.39055555558333310° сх. д. | |
Тип | d[1] |
Статус спадщини | d |
Частина від | d[1] |
Країна | ![]() |
Адреса | d[1] |
Стиль | d[1] |
Архітектор | d[1] |
Засновник | Фарах Пехлеві |
Засновано | 1967[1] |
Відкрито | 1977[1] |
Сайт | tmoca.com |
![]() ![]() Музей сучасного мистецтва (Тегеран) (Іран) | |
Є одним із найвідоміших музеїв Ірану. Цей музей побудовано 1977 року завдяки зусиллям та ініціативі Фарах Пахлаві, а також за підтримки [fa], в західному куті парку Фарах (нинішній [fa]), району [fa] в Тегерані, Іран. Архітектором музею став [fa], який спроектував його в стилі модернізму. Проект будівлі музею навіяний виглядом вітряних веж. Музей працює під наглядом одного з відділів сприяння у справах мистецтв . За межами Ірану музей відомий під назвою TMoCA (скорочення від Tehran Museum of Contemporary Art).
У 1970-х роках прибутки від експорту нафти дали змогу Ірану купувати на міжнародному ринку відомі твори сучасного мистецтва. Наявність великої кількості картин, які купив уряд, а також потреба сучасних іранських художників у просторі для показу власних картин, породили ідею створити музей сучасного мистецтва в Тегерані. Невдовзі після відкриття музею відбулась Ісламська революція, а потім Ірано-іракська війна. Це призвело до того, що музей змінив свою політику і замість уваги до сучасного живопису почав віддавати перевагу мистецтву революції. Але після приходу до влади Мохаммада Хатамі музей збільшив виставкову площу й знову почав показувати роботи сучасних іранських і західних художників. Знову став закритим для західного мистецтва після обрання президентом Махмуда Ахмадінеджада.
Музей містить найповнішу і найважливішу колекцію модерного мистецтва за межами Європи та Північної Америки й володіє одним з 5-10 найважливіших подібних зібрань у світі. Вартість колекції оцінюють приблизно $ 2,5 млрд. Музей містить важливі роботи у стилях абстрактного експресіонізму, поп-арту, мінімалізму, концептуалізму та фотореалізму. У запасниках музею зберігається понад 3000 шедеврів образотворчого мистецтва, понад 400 із яких мають виняткову цінність. Музей володіє відомими роботами Гогена, Ренуара, Пікассо, Магрітта, Ернста, Поллока, Воргола, Левітта та Джакометті. Також музеєві належить дуже важлива і всеохопна колекція [fa].
Запасники музею сучасного мистецтва в Тегерані перебувають у державній власності Ірану. Нині музей є одним із підрозділів відділу мистецтв [fa].
Передумови заснування
Розвиток модерних і сьогоденних напрямів у іранському мистецтві розпочався в 1940-х роках після смерті Камаль-оль-Молька і разом з відкриттям [fa]. З прибуттям майстрів із Західної Європи, таких як [en] і поїздками студентів для накопичення знань в Європу, іранські художники поступово знайомилися з сучасними способами бачення у світі мистецтва, зокрема з імпресіонізмом.
1940-ві роки також стали свідком проведення перших виставок сучасного мистецтва в Ірані, які привернули увагу до новіших стилів і викликали змагання між сучасними та традиційними художниками. Такі люди як [fa], [fa] та [fa] були серед першопрохідців, які відкрили дорогу для сприйняття сучасного мистецтва в Ірані. Взаємозв'язок всередині цієї групи художників, зі збільшенням кількості галерей в Тегерані, став тіснішим, і таким чином почали діяти перші художні товариства в Ірані, серед яких можна відзначити [fa].
У 1950-х роках ще більше іранських художників подорожували за кордон і були пов'язані з нью-йоркською школою мінімалізму і оп-арту. Поступове повернення хвилі іранських студентів назад в Іран за останні десятиліття і прихід разом з ними нового містецтва, створення першої групи молодих і актуальних художників, зокрема [fa], [fa] та [fa], створило простір для презентації робіт іранських художників. Хоча бієнале іранського мистецтва відбулися до революції п'ять разів, але через деякий час припинились, тож пізніше художники-модерністи продовжували художнє життя, відвідуючи «клуби художників». У цей період держава підтримувала традиційне мистецтво Ірану і роботи випускників факультету образотворчих мистецтв. Але зі шлюбом Фарах Діби та Мохаммеда Рези Пахлаві влада змінила своє ставлення і почала підтримувати модерне і тогоденне світове мистецтво. До середини 1970-х років діяльність «Особливого офісу шахбану [Фарах Пехлеві]» сприяла розширенню культурних зв'язків Ірану з міжнародними організаціями, такими як ЮНЕСКО та Міжнародна рада музеїв, і масової закупівлі сучасного мистецтва державними установами.
Історія
Епоха Пахлаві
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlppTDBWdGNISmxjM05mUm1GeVlXZ3VhbkJuTHpJMU1IQjRMVVZ0Y0hKbGMzTmZSbUZ5WVdndWFuQm4uanBn.jpg)
Камран Діба, який був двоюрідним братом Фарах Пахлаві, шахбану Ірану в період Мохаммед Рези-Пахлеві, вперше запропонував ідею створення Музею сучасного мистецтва в постійних розмовах з Фарах Пахлаві. Діба про це так казав:
![]() | Після повернення з навчання за кордоном багато разів розмовляв із шахбану на тему того, чому в країні жодна установа серйозно не займається збиранням мистецтва. Загалом ідея набула своєї форми 1966 року, але пройшли роки, перш ніж проект вдалося реалізувати. Оригінальний текст (перс.) «پس از بازگشت از تحصیلات در خارج، چندینبار با شهبانو در این رابطه صحبت کردم؛ چرا که به باورم هیچ بنیادی در کشور به شکل جدی به جمعآوری هنر نمیپرداخت. [...] ایدهٔ اصلی در ۱۹۶۶ (۱۳۴۵) شکل گرفت، اما سالها طول کشید تا پروژه به پایان برسد." | ![]() |
За словами Фарах Пехлеві, її особистий інтерес до сучасного мистецтва став причиною того, що в часи правління її чоловіка державні установи та колекціонерів заохочували замість купівлі творів традиційного мистецтва більше грошей відкладати на купівлю і демонстрацію артефактів мистецтва сучасного. Під час відвідування виставки робіт Іран Дарруді, відомої іранської художниці, коли Дарруді попросила Фарах Пахлаві організувати постійний майданчик для демонстрації творів, та нарешті остаточно вирішила, що музей сучасного мистецтва потрібно побудувати. У той час різко збільшилися ціни на нафту у 1970-х роках (пік прийшовся на 1975 рік) і в державну казну надходило багато коштів. Вона хотіла організувати програму під назвою [fa]», у якій показати нове обличчя Ірану і таким чином підняти статус країни серед держав світу. Ейман стверджує, що розташування поруч готелю Інтерконтиненталь (теперішній Лалє), Музею сучасного мистецтва, Парку Фарах Пехлеві (теперішній Лалє) і Музею килимів було спробою Мохаммад Рези-Шаха оновити Тегеран і запропонувати величний образ столиці Ірану.
Спочатку Фарах Пехлеві поділилася планами будівництва Музею сучасного мистецтва в Тегерані з шахом і Амір-Аббасом Говейдою, тогочасним прем'єр-міністром Ірану. Вона була переконана, що наповненість державної казни є найкращим часом для купівлі творів сучасного, традиційного і давнього мистецтва. Вирішено було розмістити будівлі двох музеїв (інший має назву Музей килимів) у різних частинах парку Фарах. Одночасно вона підписала контракт з відомим фінським архітектором Алваром Гуго Аалто на будівництво філії музею в Ширазі, яке через затримку в реалізації проекту і революцію так і залишилося незавершеним. Спочатку робота Камрана Діби полягала в закупівлі за кордоном цінних творів мистецтва. За словами , Діба купляв виставлені на продаж твори сучасного мистецтва і сам провозив їх до Ірану. Серед цих робіт є унікальні шедеври, але трапляються і менш цінні роботи.
Одночасно Камран Діба разом зі своїми співробітниками розпочав розробляти проект будівництва музею, заснований на сучасних принципах, але з орієнтацією на традиційну культуру Ірану. поклав на нього і відповідальність за кошторис. Вартість будівництва лише самої будівлі музею оцінюють у понад 7,2 мільйона доларів. Хоча початкову ідею створення музею Діба вже виношував був багато років, але будівництво розпочалось лише коли було отримано кошти від [fa] країни. Зрештою, 1977 року будівлю музею завершено і створено музей на площі 5 000 квадратних метрів (без урахування ), а загальна площа (з урахуванням садів) становить 8 500 квадратних метрів.
26 жовтня, в день 39-річчя шахбану Фарах Пехлеві відбулось урочисте відкриття музею. Серед почесних гостей були: самі шах і шахбану, віце-президент США Нельсон Рокфеллер, директор музею Гуггенхайма [en] і президент Міського музею Амстердама Еді де Вілде. На церемонії відкриття Рокфеллер назвав музей «одним із найкрасивіших музеїв у світі», а також продовженням і вдосконаленням Музею Гуггенхайма. Для оформлення зовнішнього простору на церемонії відкриття було використано позичену колекцію творів . У програмі концерту, який відбувся в самій будівлі музею та за його стінами, звучали твори та класичної музики разом з іранськими народними й сучасними західними танцями. Церемонія відкриття тривала упродовж трьох днів.
Основна ідея заснування музею полягала в тому, що відвідувачам, щоб побачити твори сучасного мистецтва двадцятого століття, достатньо було піти в один музей, тому що якщо виставити на показ усю його колекцію, то відвідувачі можуть побачити принаймні по одній картині всіх актуальних художників того століття. , мистецтвознавець і перший куратор музею, описуючи це каже: «Зворотній зв'язок дуже теплий і позитивний, до кінця колекції. Звичайно, ми намагалися створити баланс між сучасним іранським мистецтвом і західним сучасним мистецтвом». Галловей характеризує музей як «міст між Сходом і Заходом».
За словами Камрана Діби, на час створення музею в Ірані було мало відомо про сучасне мистецтво. Крім купки митців, які відвідували Європу і знали твори художників-імпресіоністів, ще деякі бачили художні роботи в Нью-Йорку. З іншого боку, іранські чиновники прагнули придбати лише роботи традиційного образотворчого мистецтва. Фарах Пехлеві спочатку була зацікавлена в колекціюванні робіт імпресіоністів, але Діба переконав її купувати твори сучасного мистецтва за його власним списком. Для купівлі творів Діба подорожував до США і Європи й зустрічався там з арт-дилерами. Спеціальний офіс Фарах Пахлаві також робив заявки на таких престижних аукціонах, як Сотбі і Крістіз. Там вони купували речі не зустрічаючи великої конкуренції з боку інших колекціонерів, оскільки у зв'язку з тогочасною економічною кризою у багатьох з них не залишилося можливості купувати.
Іранські та зарубіжні твори мистецтва купували такі мистецтвознавці, як американці Донна Стейн та Девід Галловей, іранці Камран Діба і Карімпаша Бахадарі, під безпосереднім наглядом «Особливого офісу шахбану». Національна іранська нафтова компанія і забезпечували грошима на купівлю артефактів. Донна Стейн придбала кілька особливо цінних робіт, зокрема Пабло Пікассо, Жоржа Брака, Поля Гогена і Джексона Поллока. Також вона була основним покупцем унікальних скульптур для музею, серед яких роботи Макса Ернста, Альберто Джакометті, Генрі Мура і Маріно Маріні, нині деякі з них виставлені в саду скульптур музею. Карімпаша Бахадарі також зустрічався у Швейцарії з керівниками престижних аукціонів мистецтва і галереї Ернеста Білера і після вибору робіт купував їх під наглядом Особливого офісу шахбану. Після нього процес відбору перебрав до своїх рук Камран Діба. За словами Камрана Діби, під час його керівництва колекцією у 1976 - 1978 сумарна вартість куплених експонатів становила $3 600 000 за твори західних і 96 000 доларів за твори сучасних іранських художників. Донна Стейн стверджує, що загальна сума, яка пішла на купівлю цінних артефактів музею, становила близько $ 40 млн.
Під час ісламської революції
Галловей каже, що востаннє відвідав музей, коли 1978 року в Ірані почалися бунти та неспокій. Він пригадує картину зі знаменитої серії «Great American Nude», на якій зображено «оголену американку з великими рожевими грудьми». Після початку революції один зі співробітників музею побачив, що на картині висить аркуш, прикріплений під рамкою, на якому написано: «Наступного разу замість цього аркуша тут буде бомба.»
Галловей на початку 1977 року, всього за рік до революції, пішов у відставку зі свого поста, і Камран Діба також у жовтні того самого року повідомив працівників музею, що через хворобу покине Іран. До 16 січня 1979 року, коли шах та його родина покинули Іран, мало хто з основних засновників музею залишався в країні.
Коли почались демонстрації та криваві зіткнення на вулицях, співробітники музею перенесли наявні артефакти в підвал будівлі, який на той час вони вважали тимчасовим схроном. Агдашлу про це так каже:
![]() | На початку революції ніхто не знав, що станеться далі. Тож єдиною річчю, яка залишалася, це копати землю. Щось на зразок того, як під час Другої світової війни колекцію Дрезденської картинної галереї сховали в печерах, те саме стосується Лувра. Такі події трапляються. [Важливо] забезпечити зберігання артефактів у безпеці. Вони досягли успіху в цьому. Оригінальний текст (перс.) در آغاز انقلاب کسی نمیدانست چه اتفاقی پیش خواهد آمد. پس تنها کاری که کردند آن بود که زمین را بکنند. چیزی همچون مجموعه در جریان که همه چیز را در غارها نگاه داشتند؛ مشابه چنین چیزی در انجام شد. این چیزها پدید میآید. [مهم این است] تا بتوان آثار را امن نگاه داشت. آنها در انجام چنین کاری موفق شدند. | ![]() |
За словами Галловея, любов іранського народу до мистецтва та своєї культури запобігла знищенню робіт музею під час революції. Він вважає, що любов до краси, художнього самовираження, декорацій, дизайну і кольору в Ірані, призвела до того, що вони сприймали ніби «як забаву твори Енді Воргола і Роя Ліхтенштейна, а любов до таких речей безумовно має коріння в цій культурі.» За словами Айдіна Агдашлу, в найбуремніші дні революції народ захищав музей від агресії. Мехді Кусер, який був останнім директором музею перед революцією, зумів добре організувати перенесення артефактів у підвал, і зрештою передав управління музеєм , які від імені Аятолли Хомейні здійснювали охорону музейних зібрань країни.
Втім, кілька робіт не змогли пережити революцію. Портрет Фарах Пехлеві 1977 року, який належав пензлю Воргола, порізали на шматки ножем, а також знищили статую роботи [fa], вважаючи їх неісламськими і провокативними.
Після революції
Після Ісламської революції 1978 року Музей сучасного мистецтва, на відміну від багатьох інших музеїв Ірану, лише ненадовго переривав роботу. Після подій січня 1978 року, які призвели до повалення монархії в Ірані, музей не працював два тижні, а потім повернувся основний персонал, який працював 6 місяців за зачиненими для відвідувачів дверима. Після формування нових культурних установ і зміни управління музей знову відкрився для відвідувачів. Відтоді і надалі більшість робіт західних майстрів у музеї опинились під ярликом «заборонених для показу» і стали недоступними для відвідувачів. Одним із чинників, які призвели до такої реакції стало зображення наготи на цілій низці робіт. Проте, у 1990-х роках деяку кількість із них було відправлено для показу в західних музеях.
У перші роки після революції до її річниць музей проводив різноманітні виставки. На них було представлено роботи революційних художників, а також твори традиційного мистецтва, наприклад каліграфія та мініатюра. Це тривало багато років, поки музей не почав проводити регулярні бієнале і триєнале. Перший бієнале перського малярства відбувся восени 1991 року (через 12 років після революції) під егідою . Метою проведення цієї виставки, згідно з її каталогами, було «кількісне та якісне поповнення колекції творів образотворчого мистецтва, а також створення атмосфери суперництва між митцями, заради пошуку молодих талантів». Більшість відібраних для виставки робіт були ірано-ісламської тематики. Крім того, частина виставки мала назву «Палестина». Під час першого бієнале музей провів конференцію на тему «культурна і мистецька ідентичність». Тема культурної та мистецької ідентичності піднімалася і до революції. Крім того, ця конференція була зосереджена навколо різних аспектів революційної, ісламської та традиційної культури. Її організатори сподівалися, що зможуть показати ісламське мистецтво. 1372 року бієнале була вже не так сильно представлена в напрямку ісламського мистецтва. Відтоді стали проводитися окремі бієнале для виставлення мініатюр.
За 15 років після революції змінилося близько 15-ти директорів музею, і тенденції розглядати твори сучасного мистецтва, такі як мистецтво спрямоване на ідеологічне обслуговування політичної пропаганди, зазнали змін. За словами Еймана, музей протягом цього часу перетворився на галерею для виставки робіт на воєнну тематику, які зображали Ірано-іракську війну, портрети загиблих, а також робіт революційних художників Палестини та Мексики. Цей період історії музею сучасного мистецтва можна назвати «періодом революційних цінностей». Директорів музею в цей час призначало Міністерство культури та ісламської орієнтації. Більшість з них не мали ніякої мистецької освіти і не були знайомі з мистецтвом.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV3TDFOb1lXaHVZVzFoWDFSaGFHMWhjM0JmWm05c2FXOHhMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFUYUdGb2JtRnRZVjlVWVdodFlYTndYMlp2Ykdsdk1TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Обрання Мохаммада Хатамі на посаду президента Ірану спричинило зміни кон'юнктури в управлінні та спрямуванні музею. і прихід до влади призвели до поширення ідей свободи і лібералізму в подальшому мистецькому житті. Хатамі, який сам був колишнім міністром культури та ісламської орієнтації за президентсва Рафсанджані, вибрав на посаду директора музею. Самі Азар, який був директором музею від 1999 до 2005 року і здобув освіту у Великій Британії й має докторський ступінь у галузі архітектури, на відміну від попередніх директорів, бачив потребу виставляти роботи і багатьох із тих іранських художників, які не повністю підтримували владу.
Після виборів 1376 року Музей сучасного мистецтва після став найважливішим центром образотворчого мистецтва Міністерства культури та ісламської орієнтації. Відтоді музей почав активно і систематично проводити семінари, виставки та бієнале. Художники-носентисти і деякі відомі представники , такі як , , , , і , деякі із яких після революції були відсторонені від мистецької спільноти, тепер дістали змогу брати участь у виставках і семінарах. В цей час музей також збільшив свою діяльність за межами країни і почав брати участь у виставках у Європі, Америці та Азії.
Через 22 роки після революції важливу частину з робіт західних художників було показано в декількох виставках, присвячених поп-арту, імпресіонізму і мінімалізму. Це тривало близько п'яти років. Нарешті 2005 року, майже через 27 років після революції, відбулась велика виставка творів забороненого мистецтва для фахівців. Звичайно, низка відомих робіт, зокрема «Габріель з відкритою сорочкою» пензля Ренуара і , не могли з'явитися на виставці. Крім того, після визнання офіційними особами триптиха під назвою «[[Дві особи сплять на ліжку в присутності відвідувачів].»" таким, що має натяк на гомосексуальність, на адресу організаторів виставки надійшов офіційний лист з наказом прибрати центральну панель. Цю виставку, під назвою «Напрям сучасного мистецтва» проведено стараннями музейних працівників і за прямої підтримки Хатамі. На ній уперше після революції показано низку робіт таких художників, як Енді Воргол, Вінсент ван Гог, Анрі Тулуз-Лотрек і Сальвадор Далі. Виставка тривала 5 місяців і була досить успішною. Однак, після приходу до влади Махмуда Ахмадінеджада Самі Азар пішов у відставку, а роботи відправлено знову в підвал.
Після відставки Самі Азіра зі зміною культурної політики на посаду директора музею прийшов художник революції [fa], який віддав перевагу ідейним темам, таким як початок революції. Після нього керівником музею став [fa], який, одночасно посідаючи крісло керівника відділу образотворчого мистецтва в Міністерстві культури та ісламської орієнтації, ввів політику суворого контролю над експонатами. Це був період, коли через проведення слабких виставок, а іноді таких, що не мають стосунку до сучасного мистецтва, кількість відвідувачів музею скоротилась.
У грудні 2015 року США передали 14 робіт художників, таких як , і , які музей придбав 1978 року (за рік до революції).
Нотатки
- دیبا در آغاز کارِ پروژه، ماکتها و نقشههایی تهیه کرد و آنها را نزد ، وزیر فرهنگ و هنر وقت، برد. پهلبد اگرچه از کارها خشنود بود، به سبب عدم پشتیبانی مناسب از آن و اختصاص ندادن بودجه، کار سالها از حد طرح پیشتر نرفت. ببینید دانشور (2010). باغی میان دو خیابان (перс.). с. 128.
- آغداشلو همچنین مدتی بسیار کوتاه — ده روز — به دعوت به سِمَتِ مدیر موزه معرفی شد؛ اما پس از آن کامران دیبا به ریاست مجموعه گذاشته شد و آغداشلو «مدیر امور فرهنگی و هنری گشت.
- خانوادهٔ راکفلر خود پیشتر موزهٔ نامدار را در نیویورک راه انداخته بود.
- در واقع این ششمین دوسالانه بود؛ چراکه پنج دوسالانه پیش از انقلاب برگزار شده بود. برگزارکنندگان نام نمایشگاه را اینچنین توجیه کردند: «… با توجه به دگرگونی عمیق در جنبههای گوناگون زندگی ایرانی، شامل سیاسی، اجتماعی و فرهنگی، این دوسالانه که همچنین محصولی از دورهٔ پیش از انقلاب بوده، نمیتوانسته است وابستگیهای زیادی با دوسالانههای پیش از انقلاب داشته باشد؛ و از آنجایی که این نخستین نمایشگاه جامع در دورهٔ پس از انقلاب است، نخستین دوسالانهٔ نقاشی ایرانی نام میگیرد.»
- Gabrielle Avec la Chemise Ouverte
- Passage II، این تابلو در اوایل دههٔ ۱۹۷۰ میلادی خریداری شد. دلیل نمایش نیافتن تابلو، احتمالاً وجود پای یک زن در آن بوده است.
- Two Figures Lying on a Bed With Attendant
Примітки
- http://www.caoi.ir/en/projects/item/53
- گنجینه تهران در برلین؛ مهمان ناخوانده به نمایشگاه میرود؟ [ 2 грудня 2016 у Wayback Machine.]، بیبیسی فارسی
- Iran Has Been Hiding One of the World's Great Collections of Modern Art [ 12 січня 2016 у Wayback Machine.], Bloomberg
- یکی از بزرگترین گنجینههای هنری دنیا در تهران [ 18 серпня 2016 у Wayback Machine.]، رادیو فردا
- پاکباز (۲۰۰۰). نقاشی ایران.
- Issa (2001). Iranian Contemporary Art (англ.). с. 15.
- Daftari, Diba (2013). Iran Modern (англ.). с. 17.
- Scheiwiller (2014). Performing the Iranian State (англ.). с. 86.
- دانشور (2010). باغی میان دو خیابان (перс.). с. 99—110.
- Daftari, Diba (2013). Iran Modern (англ.). с. 55.
- ابهام در برگزاری نمایشگاه آثار هنری مدرن ایران در برلین [ 26 жовтня 2017 у Wayback Machine.]، دویچه وله فارسی
- گفتوگو با شهبانوی پیشین ایران درباره گنجینه آثار مدرن هنری [ 5 березня 2022 у Wayback Machine.]، دویچه وله فارسی
- Daftari, Diba (2013). Iran Modern (англ.). с. 80.
- Scheiwiller (2014). Performing the Iranian State (англ.). с. 75—82.
- (англ.). The Guardian. 2012-08-1. Архів оригіналу за 30 жовтня 2014. Процитовано 13 травня 2017.
- (англ.). Los Angeles Times. 19 вересня 2007. Архів оригіналу за 30 листопада 2014. Процитовано 13 травня 2017.
- Scheiwiller (2014). Performing the Iranian State (англ.). с. 87.
- (англ.). New York Times. 2007-12-2. Архів оригіналу за 16 грудня 2014. Процитовано 13 травня 2017.
- (англ.). Los Angeles Times. 19 вересня 2007. Архів оригіналу за 9 березня 2016. Процитовано 13 травня 2017.
- Scheiwiller (2014). Performing the Iranian State (англ.). с. 88.
- Daftari, Diba (2013). Iran Modern (англ.). с. 81.
- دانشور (2010). باغی میان دو خیابان (перс.). с. 152.
- Scheiwiller (2014). Performing the Iranian State (англ.). с. 88.
- (перс.). بیبیسی فارسی. 05 اسفند 1395. Архів оригіналу за 13 березня 2017. Процитовано 13 травня 2017.
- شاهزاده آرانی (۱۳۷۸). هنرهای معاصر پلی بین شرق و غرب (перс.). с. 24.
- Daftari, Diba (2013). Iran Modern (англ.). с. 82.
- (перс.). رادیو فردا. ۲۴ مرداد. Архів оригіналу за 17 серпня 2012. Процитовано 13 травня 2017.
- Scheiwiller (2014). Performing the Iranian State (англ.). с. 92.
- (перс.). ایران وایر. 05 اسفند 1395. Архів оригіналу за 13 березня 2017. Процитовано 13 травня 2017.
- Scheiwiller (2014). Performing the Iranian State (англ.). с. 91.
- Daftari, Diba (2013). Iran Modern (англ.). с. 85.
- Scheiwiller (2014). Performing the Iranian State (англ.). с. 92.
- (англ.). Los Angeles Times. 19 вересня 2007. Архів оригіналу за 26 вересня 2015. Процитовано 13 травня 2017.
- Keshmirshekan (2006). Discourses on Postrevolutionary Iranian Art: Neotraditionalism during the 1990s (англ.). с. 136.
- Keshmirshekan (2006). Discourses on Postrevolutionary Iranian Art: Neotraditionalism during the 1990s (англ.). с. 137.
- Keshmirshekan (2006). Discourses on Postrevolutionary Iranian Art: Neotraditionalism during the 1990s (англ.). с. 140.
- Keshmirshekan (2006). Discourses on Postrevolutionary Iranian Art: Neotraditionalism during the 1990s (англ.). с. 141.
- (англ.). . 16 вересня 2005. Архів оригіналу за 24 вересня 2015. Процитовано 13 травня 2017.
- Scheiwiller (2014). Performing the Iranian State (англ.). с. 93.
- Keshmirshekan (2006). Discourses on Postrevolutionary Iranian Art: Neotraditionalism during the 1990s (англ.). с. 144.
- Barbara Rose (14 September 2006). . The Wall Street Journal (англ.). Архів оригіналу за 23 грудня 2014. Процитовано 23 грудня 2014.
- (фр.). Le monde. 16 грудня 2014. Архів оригіналу за 14 червня 2017. Процитовано 13 травня 2017.
- Keshmirshekan (2006). Contemporary Art from the Middle East (англ.). с. 238—240.
- آمریکا آثار هنری ضبط شده ایران را بازگرداند [ 21 грудня 2015 у Wayback Machine.]، بیبیسی فارسی
Посилання
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Muzej suchasnogo mistectva Tegeranskij muzej suchasnogo mistectva pers موزه هنرهای معاصر تهران muzej u misti Tegeran Iran Muzej suchasnogo mistectvapers موزه هنرهای معاصر تهران 1 35 42 41 pn sh 51 23 26 sh d 35 71138888891666596 pn sh 51 39055555558333310 sh d 35 71138888891666596 51 39055555558333310 Koordinati 35 42 41 pn sh 51 23 26 sh d 35 71138888891666596 pn sh 51 39055555558333310 sh d 35 71138888891666596 51 39055555558333310Tipd 1 Status spadshinidChastina vidd 1 Krayina Iran 1 Adresad 1 Stild 1 Arhitektord 1 ZasnovnikFarah PehleviZasnovano1967 1 Vidkrito1977 1 Sajttmoca comMuzej suchasnogo mistectva Tegeran Iran Muzej suchasnogo mistectva u Vikishovishi Ye odnim iz najvidomishih muzeyiv Iranu Cej muzej pobudovano 1977 roku zavdyaki zusillyam ta iniciativi Farah Pahlavi a takozh za pidtrimki fa v zahidnomu kuti parku Farah ninishnij fa rajonu fa v Tegerani Iran Arhitektorom muzeyu stav fa yakij sproektuvav jogo v stili modernizmu Proekt budivli muzeyu naviyanij viglyadom vitryanih vezh Muzej pracyuye pid naglyadom odnogo z viddiliv spriyannya u spravah mistectv Za mezhami Iranu muzej vidomij pid nazvoyu TMoCA skorochennya vid Tehran Museum of Contemporary Art U 1970 h rokah pributki vid eksportu nafti dali zmogu Iranu kupuvati na mizhnarodnomu rinku vidomi tvori suchasnogo mistectva Nayavnist velikoyi kilkosti kartin yaki kupiv uryad a takozh potreba suchasnih iranskih hudozhnikiv u prostori dlya pokazu vlasnih kartin porodili ideyu stvoriti muzej suchasnogo mistectva v Tegerani Nevdovzi pislya vidkrittya muzeyu vidbulas Islamska revolyuciya a potim Irano irakska vijna Ce prizvelo do togo sho muzej zminiv svoyu politiku i zamist uvagi do suchasnogo zhivopisu pochav viddavati perevagu mistectvu revolyuciyi Ale pislya prihodu do vladi Mohammada Hatami muzej zbilshiv vistavkovu ploshu j znovu pochav pokazuvati roboti suchasnih iranskih i zahidnih hudozhnikiv Znovu stav zakritim dlya zahidnogo mistectva pislya obrannya prezidentom Mahmuda Ahmadinedzhada Muzej mistit najpovnishu i najvazhlivishu kolekciyu modernogo mistectva za mezhami Yevropi ta Pivnichnoyi Ameriki j volodiye odnim z 5 10 najvazhlivishih podibnih zibran u sviti Vartist kolekciyi ocinyuyut priblizno 2 5 mlrd Muzej mistit vazhlivi roboti u stilyah abstraktnogo ekspresionizmu pop artu minimalizmu konceptualizmu ta fotorealizmu U zapasnikah muzeyu zberigayetsya ponad 3000 shedevriv obrazotvorchogo mistectva ponad 400 iz yakih mayut vinyatkovu cinnist Muzej volodiye vidomimi robotami Gogena Renuara Pikasso Magritta Ernsta Polloka Vorgola Levitta ta Dzhakometti Takozh muzeyevi nalezhit duzhe vazhliva i vseohopna kolekciya fa Zapasniki muzeyu suchasnogo mistectva v Tegerani perebuvayut u derzhavnij vlasnosti Iranu Nini muzej ye odnim iz pidrozdiliv viddilu mistectv fa Peredumovi zasnuvannyaRozvitok modernih i sogodennih napryamiv u iranskomu mistectvi rozpochavsya v 1940 h rokah pislya smerti Kamal ol Molka i razom z vidkrittyam fa Z pributtyam majstriv iz Zahidnoyi Yevropi takih yak en i poyizdkami studentiv dlya nakopichennya znan v Yevropu iranski hudozhniki postupovo znajomilisya z suchasnimi sposobami bachennya u sviti mistectva zokrema z impresionizmom 1940 vi roki takozh stali svidkom provedennya pershih vistavok suchasnogo mistectva v Irani yaki privernuli uvagu do novishih stiliv i viklikali zmagannya mizh suchasnimi ta tradicijnimi hudozhnikami Taki lyudi yak fa fa ta fa buli sered pershoprohidciv yaki vidkrili dorogu dlya sprijnyattya suchasnogo mistectva v Irani Vzayemozv yazok vseredini ciyeyi grupi hudozhnikiv zi zbilshennyam kilkosti galerej v Tegerani stav tisnishim i takim chinom pochali diyati pershi hudozhni tovaristva v Irani sered yakih mozhna vidznachiti fa U 1950 h rokah she bilshe iranskih hudozhnikiv podorozhuvali za kordon i buli pov yazani z nyu jorkskoyu shkoloyu minimalizmu i op artu Postupove povernennya hvili iranskih studentiv nazad v Iran za ostanni desyatilittya i prihid razom z nimi novogo mistectva stvorennya pershoyi grupi molodih i aktualnih hudozhnikiv zokrema fa fa ta fa stvorilo prostir dlya prezentaciyi robit iranskih hudozhnikiv Hocha biyenale iranskogo mistectva vidbulisya do revolyuciyi p yat raziv ale cherez deyakij chas pripinilis tozh piznishe hudozhniki modernisti prodovzhuvali hudozhnye zhittya vidviduyuchi klubi hudozhnikiv U cej period derzhava pidtrimuvala tradicijne mistectvo Iranu i roboti vipusknikiv fakultetu obrazotvorchih mistectv Ale zi shlyubom Farah Dibi ta Mohammeda Rezi Pahlavi vlada zminila svoye stavlennya i pochala pidtrimuvati moderne i togodenne svitove mistectvo Do seredini 1970 h rokiv diyalnist Osoblivogo ofisu shahbanu Farah Pehlevi spriyala rozshirennyu kulturnih zv yazkiv Iranu z mizhnarodnimi organizaciyami takimi yak YuNESKO ta Mizhnarodna rada muzeyiv i masovoyi zakupivli suchasnogo mistectva derzhavnimi ustanovami IstoriyaEpoha Pahlavi Cinnu kolekciyu muzeyu suchasnogo mistectva v Tegerani kupleno i zibrano zavdyaki zusillyam ta iniciativi shahbanu Farah Pahlavi Kamran Diba yakij buv dvoyuridnim bratom Farah Pahlavi shahbanu Iranu v period Mohammed Rezi Pahlevi vpershe zaproponuvav ideyu stvorennya Muzeyu suchasnogo mistectva v postijnih rozmovah z Farah Pahlavi Diba pro ce tak kazav Pislya povernennya z navchannya za kordonom bagato raziv rozmovlyav iz shahbanu na temu togo chomu v krayini zhodna ustanova serjozno ne zajmayetsya zbirannyam mistectva Zagalom ideya nabula svoyeyi formi 1966 roku ale projshli roki persh nizh proekt vdalosya realizuvati Originalnij tekst pers پس از بازگشت از تحصیلات در خارج چندین بار با شهبانو در این رابطه صحبت کردم چرا که به باورم هیچ بنیادی در کشور به شکل جدی به جمع آوری هنر نمی پرداخت ایده اصلی در ۱۹۶۶ ۱۳۴۵ شکل گرفت اما سال ها طول کشید تا پروژه به پایان برسد Za slovami Farah Pehlevi yiyi osobistij interes do suchasnogo mistectva stav prichinoyu togo sho v chasi pravlinnya yiyi cholovika derzhavni ustanovi ta kolekcioneriv zaohochuvali zamist kupivli tvoriv tradicijnogo mistectva bilshe groshej vidkladati na kupivlyu i demonstraciyu artefaktiv mistectva suchasnogo Pid chas vidviduvannya vistavki robit Iran Darrudi vidomoyi iranskoyi hudozhnici koli Darrudi poprosila Farah Pahlavi organizuvati postijnij majdanchik dlya demonstraciyi tvoriv ta nareshti ostatochno virishila sho muzej suchasnogo mistectva potribno pobuduvati U toj chas rizko zbilshilisya cini na naftu u 1970 h rokah pik prijshovsya na 1975 rik i v derzhavnu kaznu nadhodilo bagato koshtiv Vona hotila organizuvati programu pid nazvoyu fa u yakij pokazati nove oblichchya Iranu i takim chinom pidnyati status krayini sered derzhav svitu Ejman stverdzhuye sho roztashuvannya poruch gotelyu Interkontinental teperishnij Lalye Muzeyu suchasnogo mistectva Parku Farah Pehlevi teperishnij Lalye i Muzeyu kilimiv bulo sproboyu Mohammad Rezi Shaha onoviti Tegeran i zaproponuvati velichnij obraz stolici Iranu Spochatku Farah Pehlevi podililasya planami budivnictva Muzeyu suchasnogo mistectva v Tegerani z shahom i Amir Abbasom Govejdoyu togochasnim prem yer ministrom Iranu Vona bula perekonana sho napovnenist derzhavnoyi kazni ye najkrashim chasom dlya kupivli tvoriv suchasnogo tradicijnogo i davnogo mistectva Virisheno bulo rozmistiti budivli dvoh muzeyiv inshij maye nazvu Muzej kilimiv u riznih chastinah parku Farah Odnochasno vona pidpisala kontrakt z vidomim finskim arhitektorom Alvarom Gugo Aalto na budivnictvo filiyi muzeyu v Shirazi yake cherez zatrimku v realizaciyi proektu i revolyuciyu tak i zalishilosya nezavershenim Spochatku robota Kamrana Dibi polyagala v zakupivli za kordonom cinnih tvoriv mistectva Za slovami Diba kuplyav vistavleni na prodazh tvori suchasnogo mistectva i sam provoziv yih do Iranu Sered cih robit ye unikalni shedevri ale traplyayutsya i mensh cinni roboti Odnochasno Kamran Diba razom zi svoyimi spivrobitnikami rozpochav rozroblyati proekt budivnictva muzeyu zasnovanij na suchasnih principah ale z oriyentaciyeyu na tradicijnu kulturu Iranu poklav na nogo i vidpovidalnist za koshtoris Vartist budivnictva lishe samoyi budivli muzeyu ocinyuyut u ponad 7 2 miljona dolariv Hocha pochatkovu ideyu stvorennya muzeyu Diba vzhe vinoshuvav buv bagato rokiv ale budivnictvo rozpochalos lishe koli bulo otrimano koshti vid fa krayini Zreshtoyu 1977 roku budivlyu muzeyu zaversheno i stvoreno muzej na ploshi 5 000 kvadratnih metriv bez urahuvannya a zagalna plosha z urahuvannyam sadiv stanovit 8 500 kvadratnih metriv 26 zhovtnya v den 39 richchya shahbanu Farah Pehlevi vidbulos urochiste vidkrittya muzeyu Sered pochesnih gostej buli sami shah i shahbanu vice prezident SShA Nelson Rokfeller direktor muzeyu Guggenhajma en i prezident Miskogo muzeyu Amsterdama Edi de Vilde Na ceremoniyi vidkrittya Rokfeller nazvav muzej odnim iz najkrasivishih muzeyiv u sviti a takozh prodovzhennyam i vdoskonalennyam Muzeyu Guggenhajma Dlya oformlennya zovnishnogo prostoru na ceremoniyi vidkrittya bulo vikoristano pozichenu kolekciyu tvoriv U programi koncertu yakij vidbuvsya v samij budivli muzeyu ta za jogo stinami zvuchali tvori ta klasichnoyi muziki razom z iranskimi narodnimi j suchasnimi zahidnimi tancyami Ceremoniya vidkrittya trivala uprodovzh troh dniv Osnovna ideya zasnuvannya muzeyu polyagala v tomu sho vidviduvacham shob pobachiti tvori suchasnogo mistectva dvadcyatogo stolittya dostatno bulo piti v odin muzej tomu sho yaksho vistaviti na pokaz usyu jogo kolekciyu to vidviduvachi mozhut pobachiti prinajmni po odnij kartini vsih aktualnih hudozhnikiv togo stolittya mistectvoznavec i pershij kurator muzeyu opisuyuchi ce kazhe Zvorotnij zv yazok duzhe teplij i pozitivnij do kincya kolekciyi Zvichajno mi namagalisya stvoriti balans mizh suchasnim iranskim mistectvom i zahidnim suchasnim mistectvom Gallovej harakterizuye muzej yak mist mizh Shodom i Zahodom Za slovami Kamrana Dibi na chas stvorennya muzeyu v Irani bulo malo vidomo pro suchasne mistectvo Krim kupki mitciv yaki vidviduvali Yevropu i znali tvori hudozhnikiv impresionistiv she deyaki bachili hudozhni roboti v Nyu Jorku Z inshogo boku iranski chinovniki pragnuli pridbati lishe roboti tradicijnogo obrazotvorchogo mistectva Farah Pehlevi spochatku bula zacikavlena v kolekciyuvanni robit impresionistiv ale Diba perekonav yiyi kupuvati tvori suchasnogo mistectva za jogo vlasnim spiskom Dlya kupivli tvoriv Diba podorozhuvav do SShA i Yevropi j zustrichavsya tam z art dilerami Specialnij ofis Farah Pahlavi takozh robiv zayavki na takih prestizhnih aukcionah yak Sotbi i Kristiz Tam voni kupuvali rechi ne zustrichayuchi velikoyi konkurenciyi z boku inshih kolekcioneriv oskilki u zv yazku z togochasnoyu ekonomichnoyu krizoyu u bagatoh z nih ne zalishilosya mozhlivosti kupuvati Iranski ta zarubizhni tvori mistectva kupuvali taki mistectvoznavci yak amerikanci Donna Stejn ta Devid Gallovej iranci Kamran Diba i Karimpasha Bahadari pid bezposerednim naglyadom Osoblivogo ofisu shahbanu Nacionalna iranska naftova kompaniya i zabezpechuvali groshima na kupivlyu artefaktiv Donna Stejn pridbala kilka osoblivo cinnih robit zokrema Pablo Pikasso Zhorzha Braka Polya Gogena i Dzheksona Polloka Takozh vona bula osnovnim pokupcem unikalnih skulptur dlya muzeyu sered yakih roboti Maksa Ernsta Alberto Dzhakometti Genri Mura i Marino Marini nini deyaki z nih vistavleni v sadu skulptur muzeyu Karimpasha Bahadari takozh zustrichavsya u Shvejcariyi z kerivnikami prestizhnih aukcioniv mistectva i galereyi Ernesta Bilera i pislya viboru robit kupuvav yih pid naglyadom Osoblivogo ofisu shahbanu Pislya nogo proces vidboru perebrav do svoyih ruk Kamran Diba Za slovami Kamrana Dibi pid chas jogo kerivnictva kolekciyeyu u 1976 1978 sumarna vartist kuplenih eksponativ stanovila 3 600 000 za tvori zahidnih i 96 000 dolariv za tvori suchasnih iranskih hudozhnikiv Donna Stejn stverdzhuye sho zagalna suma yaka pishla na kupivlyu cinnih artefaktiv muzeyu stanovila blizko 40 mln Pid chas islamskoyi revolyuciyi Gallovej kazhe sho vostannye vidvidav muzej koli 1978 roku v Irani pochalisya bunti ta nespokij Vin prigaduye kartinu zi znamenitoyi seriyi Great American Nude na yakij zobrazheno ogolenu amerikanku z velikimi rozhevimi grudmi Pislya pochatku revolyuciyi odin zi spivrobitnikiv muzeyu pobachiv sho na kartini visit arkush prikriplenij pid ramkoyu na yakomu napisano Nastupnogo razu zamist cogo arkusha tut bude bomba Gallovej na pochatku 1977 roku vsogo za rik do revolyuciyi pishov u vidstavku zi svogo posta i Kamran Diba takozh u zhovtni togo samogo roku povidomiv pracivnikiv muzeyu sho cherez hvorobu pokine Iran Do 16 sichnya 1979 roku koli shah ta jogo rodina pokinuli Iran malo hto z osnovnih zasnovnikiv muzeyu zalishavsya v krayini Koli pochalis demonstraciyi ta krivavi zitknennya na vulicyah spivrobitniki muzeyu perenesli nayavni artefakti v pidval budivli yakij na toj chas voni vvazhali timchasovim shronom Agdashlu pro ce tak kazhe Na pochatku revolyuciyi nihto ne znav sho stanetsya dali Tozh yedinoyu richchyu yaka zalishalasya ce kopati zemlyu Shos na zrazok togo yak pid chas Drugoyi svitovoyi vijni kolekciyu Drezdenskoyi kartinnoyi galereyi shovali v pecherah te same stosuyetsya Luvra Taki podiyi traplyayutsya Vazhlivo zabezpechiti zberigannya artefaktiv u bezpeci Voni dosyagli uspihu v comu Originalnij tekst pers در آغاز انقلاب کسی نمی دانست چه اتفاقی پیش خواهد آمد پس تنها کاری که کردند آن بود که زمین را بکنند چیزی همچون مجموعه در جریان که همه چیز را در غارها نگاه داشتند مشابه چنین چیزی در انجام شد این چیزها پدید می آید مهم این است تا بتوان آثار را امن نگاه داشت آن ها در انجام چنین کاری موفق شدند Za slovami Galloveya lyubov iranskogo narodu do mistectva ta svoyeyi kulturi zapobigla znishennyu robit muzeyu pid chas revolyuciyi Vin vvazhaye sho lyubov do krasi hudozhnogo samovirazhennya dekoracij dizajnu i koloru v Irani prizvela do togo sho voni sprijmali nibi yak zabavu tvori Endi Vorgola i Roya Lihtenshtejna a lyubov do takih rechej bezumovno maye korinnya v cij kulturi Za slovami Ajdina Agdashlu v najburemnishi dni revolyuciyi narod zahishav muzej vid agresiyi Mehdi Kuser yakij buv ostannim direktorom muzeyu pered revolyuciyeyu zumiv dobre organizuvati perenesennya artefaktiv u pidval i zreshtoyu peredav upravlinnya muzeyem yaki vid imeni Ayatolli Homejni zdijsnyuvali ohoronu muzejnih zibran krayini Vtim kilka robit ne zmogli perezhiti revolyuciyu Portret Farah Pehlevi 1977 roku yakij nalezhav penzlyu Vorgola porizali na shmatki nozhem a takozh znishili statuyu roboti fa vvazhayuchi yih neislamskimi i provokativnimi Pislya revolyuciyi Pislya Islamskoyi revolyuciyi 1978 roku Muzej suchasnogo mistectva na vidminu vid bagatoh inshih muzeyiv Iranu lishe nenadovgo pererivav robotu Pislya podij sichnya 1978 roku yaki prizveli do povalennya monarhiyi v Irani muzej ne pracyuvav dva tizhni a potim povernuvsya osnovnij personal yakij pracyuvav 6 misyaciv za zachinenimi dlya vidviduvachiv dverima Pislya formuvannya novih kulturnih ustanov i zmini upravlinnya muzej znovu vidkrivsya dlya vidviduvachiv Vidtodi i nadali bilshist robit zahidnih majstriv u muzeyi opinilis pid yarlikom zaboronenih dlya pokazu i stali nedostupnimi dlya vidviduvachiv Odnim iz chinnikiv yaki prizveli do takoyi reakciyi stalo zobrazhennya nagoti na cilij nizci robit Prote u 1990 h rokah deyaku kilkist iz nih bulo vidpravleno dlya pokazu v zahidnih muzeyah U pershi roki pislya revolyuciyi do yiyi richnic muzej provodiv riznomanitni vistavki Na nih bulo predstavleno roboti revolyucijnih hudozhnikiv a takozh tvori tradicijnogo mistectva napriklad kaligrafiya ta miniatyura Ce trivalo bagato rokiv poki muzej ne pochav provoditi regulyarni biyenale i triyenale Pershij biyenale perskogo malyarstva vidbuvsya voseni 1991 roku cherez 12 rokiv pislya revolyuciyi pid egidoyu Metoyu provedennya ciyeyi vistavki zgidno z yiyi katalogami bulo kilkisne ta yakisne popovnennya kolekciyi tvoriv obrazotvorchogo mistectva a takozh stvorennya atmosferi supernictva mizh mitcyami zaradi poshuku molodih talantiv Bilshist vidibranih dlya vistavki robit buli irano islamskoyi tematiki Krim togo chastina vistavki mala nazvu Palestina Pid chas pershogo biyenale muzej proviv konferenciyu na temu kulturna i mistecka identichnist Tema kulturnoyi ta misteckoyi identichnosti pidnimalasya i do revolyuciyi Krim togo cya konferenciya bula zoseredzhena navkolo riznih aspektiv revolyucijnoyi islamskoyi ta tradicijnoyi kulturi Yiyi organizatori spodivalisya sho zmozhut pokazati islamske mistectvo 1372 roku biyenale bula vzhe ne tak silno predstavlena v napryamku islamskogo mistectva Vidtodi stali provoditisya okremi biyenale dlya vistavlennya miniatyur Za 15 rokiv pislya revolyuciyi zminilosya blizko 15 ti direktoriv muzeyu i tendenciyi rozglyadati tvori suchasnogo mistectva taki yak mistectvo spryamovane na ideologichne obslugovuvannya politichnoyi propagandi zaznali zmin Za slovami Ejmana muzej protyagom cogo chasu peretvorivsya na galereyu dlya vistavki robit na voyennu tematiku yaki zobrazhali Irano iraksku vijnu portreti zagiblih a takozh robit revolyucijnih hudozhnikiv Palestini ta Meksiki Cej period istoriyi muzeyu suchasnogo mistectva mozhna nazvati periodom revolyucijnih cinnostej Direktoriv muzeyu v cej chas priznachalo Ministerstvo kulturi ta islamskoyi oriyentaciyi Bilshist z nih ne mali niyakoyi misteckoyi osviti i ne buli znajomi z mistectvom Obkladinka i pershij kaligrafichnij arkush yakij 1381 roku dodavsya do kolekciyi muzeyu Obrannya Mohammada Hatami na posadu prezidenta Iranu sprichinilo zmini kon yunkturi v upravlinni ta spryamuvanni muzeyu i prihid do vladi prizveli do poshirennya idej svobodi i liberalizmu v podalshomu misteckomu zhitti Hatami yakij sam buv kolishnim ministrom kulturi ta islamskoyi oriyentaciyi za prezidentsva Rafsandzhani vibrav na posadu direktora muzeyu Sami Azar yakij buv direktorom muzeyu vid 1999 do 2005 roku i zdobuv osvitu u Velikij Britaniyi j maye doktorskij stupin u galuzi arhitekturi na vidminu vid poperednih direktoriv bachiv potrebu vistavlyati roboti i bagatoh iz tih iranskih hudozhnikiv yaki ne povnistyu pidtrimuvali vladu Pislya viboriv 1376 roku Muzej suchasnogo mistectva pislya stav najvazhlivishim centrom obrazotvorchogo mistectva Ministerstva kulturi ta islamskoyi oriyentaciyi Vidtodi muzej pochav aktivno i sistematichno provoditi seminari vistavki ta biyenale Hudozhniki nosentisti i deyaki vidomi predstavniki taki yak i deyaki iz yakih pislya revolyuciyi buli vidstoroneni vid misteckoyi spilnoti teper distali zmogu brati uchast u vistavkah i seminarah V cej chas muzej takozh zbilshiv svoyu diyalnist za mezhami krayini i pochav brati uchast u vistavkah u Yevropi Americi ta Aziyi Cherez 22 roki pislya revolyuciyi vazhlivu chastinu z robit zahidnih hudozhnikiv bulo pokazano v dekilkoh vistavkah prisvyachenih pop artu impresionizmu i minimalizmu Ce trivalo blizko p yati rokiv Nareshti 2005 roku majzhe cherez 27 rokiv pislya revolyuciyi vidbulas velika vistavka tvoriv zaboronenogo mistectva dlya fahivciv Zvichajno nizka vidomih robit zokrema Gabriel z vidkritoyu sorochkoyu penzlya Renuara i ne mogli z yavitisya na vistavci Krim togo pislya viznannya oficijnimi osobami triptiha pid nazvoyu Dvi osobi splyat na lizhku v prisutnosti vidviduvachiv takim sho maye natyak na gomoseksualnist na adresu organizatoriv vistavki nadijshov oficijnij list z nakazom pribrati centralnu panel Cyu vistavku pid nazvoyu Napryam suchasnogo mistectva provedeno starannyami muzejnih pracivnikiv i za pryamoyi pidtrimki Hatami Na nij upershe pislya revolyuciyi pokazano nizku robit takih hudozhnikiv yak Endi Vorgol Vinsent van Gog Anri Tuluz Lotrek i Salvador Dali Vistavka trivala 5 misyaciv i bula dosit uspishnoyu Odnak pislya prihodu do vladi Mahmuda Ahmadinedzhada Sami Azar pishov u vidstavku a roboti vidpravleno znovu v pidval Pislya vidstavki Sami Azira zi zminoyu kulturnoyi politiki na posadu direktora muzeyu prijshov hudozhnik revolyuciyi fa yakij viddav perevagu idejnim temam takim yak pochatok revolyuciyi Pislya nogo kerivnikom muzeyu stav fa yakij odnochasno posidayuchi krislo kerivnika viddilu obrazotvorchogo mistectva v Ministerstvi kulturi ta islamskoyi oriyentaciyi vviv politiku suvorogo kontrolyu nad eksponatami Ce buv period koli cherez provedennya slabkih vistavok a inodi takih sho ne mayut stosunku do suchasnogo mistectva kilkist vidviduvachiv muzeyu skorotilas U grudni 2015 roku SShA peredali 14 robit hudozhnikiv takih yak i yaki muzej pridbav 1978 roku za rik do revolyuciyi Notatkiدیبا در آغاز کار پروژه ماکت ها و نقشه هایی تهیه کرد و آن ها را نزد وزیر فرهنگ و هنر وقت برد پهلبد اگرچه از کارها خشنود بود به سبب عدم پشتیبانی مناسب از آن و اختصاص ندادن بودجه کار سال ها از حد طرح پیش تر نرفت ببینید دانشور 2010 باغی میان دو خیابان pers s 128 آغداشلو همچنین مدتی بسیار کوتاه ده روز به دعوت به س م ت مدیر موزه معرفی شد اما پس از آن کامران دیبا به ریاست مجموعه گذاشته شد و آغداشلو مدیر امور فرهنگی و هنری گشت خانواده راکفلر خود پیش تر موزه نامدار را در نیویورک راه انداخته بود در واقع این ششمین دوسالانه بود چراکه پنج دوسالانه پیش از انقلاب برگزار شده بود برگزارکنندگان نام نمایشگاه را اینچنین توجیه کردند با توجه به دگرگونی عمیق در جنبه های گوناگون زندگی ایرانی شامل سیاسی اجتماعی و فرهنگی این دوسالانه که همچنین محصولی از دوره پیش از انقلاب بوده نمی توانسته است وابستگی های زیادی با دوسالانه های پیش از انقلاب داشته باشد و از آنجایی که این نخستین نمایشگاه جامع در دوره پس از انقلاب است نخستین دوسالانه نقاشی ایرانی نام می گیرد Gabrielle Avec la Chemise Ouverte Passage II این تابلو در اوایل دهه ۱۹۷۰ میلادی خریداری شد دلیل نمایش نیافتن تابلو احتمالا وجود پای یک زن در آن بوده است Two Figures Lying on a Bed With AttendantPrimitkihttp www caoi ir en projects item 53 گنجینه تهران در برلین مهمان ناخوانده به نمایشگاه می رود 2 grudnya 2016 u Wayback Machine بی بی سی فارسی Iran Has Been Hiding One of the World s Great Collections of Modern Art 12 sichnya 2016 u Wayback Machine Bloomberg یکی از بزرگ ترین گنجینه های هنری دنیا در تهران 18 serpnya 2016 u Wayback Machine رادیو فردا پاکباز ۲۰۰۰ نقاشی ایران Issa 2001 Iranian Contemporary Art angl s 15 Daftari Diba 2013 Iran Modern angl s 17 Scheiwiller 2014 Performing the Iranian State angl s 86 دانشور 2010 باغی میان دو خیابان pers s 99 110 Daftari Diba 2013 Iran Modern angl s 55 ابهام در برگزاری نمایشگاه آثار هنری مدرن ایران در برلین 26 zhovtnya 2017 u Wayback Machine دویچه وله فارسی گفت وگو با شهبانوی پیشین ایران درباره گنجینه آثار مدرن هنری 5 bereznya 2022 u Wayback Machine دویچه وله فارسی Daftari Diba 2013 Iran Modern angl s 80 Scheiwiller 2014 Performing the Iranian State angl s 75 82 angl The Guardian 2012 08 1 Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2014 Procitovano 13 travnya 2017 angl Los Angeles Times 19 veresnya 2007 Arhiv originalu za 30 listopada 2014 Procitovano 13 travnya 2017 Scheiwiller 2014 Performing the Iranian State angl s 87 angl New York Times 2007 12 2 Arhiv originalu za 16 grudnya 2014 Procitovano 13 travnya 2017 angl Los Angeles Times 19 veresnya 2007 Arhiv originalu za 9 bereznya 2016 Procitovano 13 travnya 2017 Scheiwiller 2014 Performing the Iranian State angl s 88 Daftari Diba 2013 Iran Modern angl s 81 دانشور 2010 باغی میان دو خیابان pers s 152 Scheiwiller 2014 Performing the Iranian State angl s 88 pers بی بی سی فارسی 05 اسفند 1395 Arhiv originalu za 13 bereznya 2017 Procitovano 13 travnya 2017 شاه زاده آرانی ۱۳۷۸ هنرهای معاصر پلی بین شرق و غرب pers s 24 Daftari Diba 2013 Iran Modern angl s 82 pers رادیو فردا ۲۴ مرداد Arhiv originalu za 17 serpnya 2012 Procitovano 13 travnya 2017 Scheiwiller 2014 Performing the Iranian State angl s 92 pers ایران وایر 05 اسفند 1395 Arhiv originalu za 13 bereznya 2017 Procitovano 13 travnya 2017 Scheiwiller 2014 Performing the Iranian State angl s 91 Daftari Diba 2013 Iran Modern angl s 85 Scheiwiller 2014 Performing the Iranian State angl s 92 angl Los Angeles Times 19 veresnya 2007 Arhiv originalu za 26 veresnya 2015 Procitovano 13 travnya 2017 Keshmirshekan 2006 Discourses on Postrevolutionary Iranian Art Neotraditionalism during the 1990s angl s 136 Keshmirshekan 2006 Discourses on Postrevolutionary Iranian Art Neotraditionalism during the 1990s angl s 137 Keshmirshekan 2006 Discourses on Postrevolutionary Iranian Art Neotraditionalism during the 1990s angl s 140 Keshmirshekan 2006 Discourses on Postrevolutionary Iranian Art Neotraditionalism during the 1990s angl s 141 angl 16 veresnya 2005 Arhiv originalu za 24 veresnya 2015 Procitovano 13 travnya 2017 Scheiwiller 2014 Performing the Iranian State angl s 93 Keshmirshekan 2006 Discourses on Postrevolutionary Iranian Art Neotraditionalism during the 1990s angl s 144 Barbara Rose 14 September 2006 The Wall Street Journal angl Arhiv originalu za 23 grudnya 2014 Procitovano 23 grudnya 2014 fr Le monde 16 grudnya 2014 Arhiv originalu za 14 chervnya 2017 Procitovano 13 travnya 2017 Keshmirshekan 2006 Contemporary Art from the Middle East angl s 238 240 آمریکا آثار هنری ضبط شده ایران را بازگرداند 21 grudnya 2015 u Wayback Machine بی بی سی فارسیPosilannyaPortal Iran