Монастир Сан Беніто де Баг (ісп. Monasterio de San Benito de Bages) — середньовічний монастир доби романики і ранньої готики в Каталонії, Іспанія.
Монастир Сан Беніто де Баг | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
41°25′05″ пн. ш. 02°47′25″ сх. д. / 41.4183000° пн. ш. 2.7902806° сх. д.Координати: 41°25′05″ пн. ш. 02°47′25″ сх. д. / 41.4183000° пн. ш. 2.7902806° сх. д. | ||||
Країна | Іспанія | |||
Місто | Каталонія | |||
Орден | бенедиктинський монастир | |||
Тип | церква і d | |||
Тип будівлі | монастир | |||
Стиль | романський стиль, рання готика | |||
Автор проєкту | невідомий 10 ст. 12 ст. | |||
Засновник | шляхетний пан Сала з родини Осона (або Осуна) | |||
Перша згадка | 10 ст. | |||
Дата заснування | 10 століття | |||
Побудовано | облаштування для огляду в 20 ст., реставратор-архітектор Жозеп Пуїг Кадафалк | |||
Основні дати: 11-12 ст. реставрація в 20 ст | ||||
Статус | Культурне надбання Іспанії | |||
Стан | задовільний | |||
![]() ![]() Монастир Сан Беніто де Баг Монастир Сан Беніто де Баг (Іспанія) | ||||
|
Історія
Збережені архіви монастиря, що надало можливість відстежити головні події в фісторії монастиря.
Монастир був заснований шляхетним паном Салла з родини Осона (або Осуна) та його дружиною Рікардою близько 950 року. За збереженою легендою він відбув у Рим, де отримав дозвіл на спорудження храму від папи римського в обхід місцевого єпископа, до юрисдикції котрого належала місцевість. Салла обіймав посаду головного судді та губернатора Осона-Мансери та Жерона.
Третього грудня 972 року відбулося освячення монастирської церкви. Акт освяти дійшов до 20 століття. Монастир висвятили на честь святої Трійці та св. Бенедикта Нурсійського (місцеве найменування Сан Беніто), засновнику чернечого ордену бенедиктинців. Приблизно з 965 року монастирська церква отримала реліквію св. Валентина, що підвищувало авторитет закладу і було звичною практикою в середньовіччя, коли монастирі, собори та церкви змагались за отримання християнських реліквій. Мощі зберігались в дерев'яному релікварії, декорованому стулками зі срібла зі сценами житія святого Валентина. Первісно монастир мав дванадцять ченців та настоятеля.
1125 року монастир був захоплений та пограбований маврами. Споруди потребували ремонтів. Ремонти провели за рахунок грошових внесків місцевих дворян, котрі в свою чергу висунули умову власного поховання на висвячених ділянках монастирського цвинтаря (аби бути по смерті ближче до верховного Бога).
В 14 столітті монастир пережив розквіт. 1336 року тут вибудували фортечні захисні мури.
Вдруге монастир постраждав від епідемії 1348 року, котра отримала назву Чорна Смерть. В живиж по смерті братії від хвороби залишилось два ченці. Відтоді розпочався занепад монастиря. Незважаючи на скрутний фінансовий стан, в монастирі продовжилось облаштування і були вибудувані нове приміщення для абата, приміщення для хворих, льох та інші гостодарські споруди.
У 14 столітті розпочались зазіхання на майно монастиря, а його юридичну незалежність ставили під сумнів.
У 16-17 ст
У другій половині 16 ст. до керівництва монастирем пристав Пере Фрігола (1554—1576). За його керівництва вдалося призупинити занепад монастиря. Фрігола був обраний також в керівництво католицьких монастирів Каталонії. По смерті настоятеля у 1576 році монастир наново почав занепадати. В долю монастиря втрутився папа римський Климент VIII. Він видав буллу (наказ) від 1593 року, згідно котрої іспанський імператор Філіп ІІ передав монастир Сан Беніто (котрого позбавили незалежності) в управління великому монастирю Санта Марія де Монсеррат. Згодом монастир став прихистком для літніх ченців, що прибували з монастиря Санта Марія де Монсеррат. 1620 року тут заснували мистецьку школу, де викладали мови, літературу, богослов'я і навіть проводили літературні конкурси.
1633 року монастир постраждав від пожежі, тоді ж були пошкоджені монастирська бібліотека, господарські споруди, головний вівтар церкви, а стіни були закопчені димом. Монастир ремонтували і він став переважно прихиством для літніх ченців.
У 19 ст
Тривалий час монастир Сан Беніто розглядався як філія великого монастиря Санта Марія де Монсеррат. 1820 року його зачинили на хвилі реформ нового уряду. Через три роки на іспанський престол посів король Фердинанд VII і в країні відновили його абсолютну владу. Монастир Сан Беніто відновили і ченці знову повернулись до нього, позаяк їм повернули приміщення та частку колишнього майна. Монастир існував до 1835 року, коли низка монастирів була знову зачинена, їх майно конфіскували і виставили на продаж на аукціони. Монастир та його приміщення пройшли через занепад, вікна та двері приміщень були відчинені по всяку пору, в монастирському саду та цвинтарі випасали худобу, а діти з сільських поселень безперешкодно бавилися книгами монастирської бібліотеки та трубами колишнього монастирського органа.
Приміщення покинутого монастиря продали, розділивши їх на дві частини. 1853 року в монастирі облаштували невеличкий завод.
На початку 20 ст
Другого січня 1907 року сеньйора Еліза Феррер Карбо (мати художника Рамона Касаса) придбала монастирські приміщення з метою ремонтувати їх та перетворити на власну резиденцію. 10 листопада 1912 року сеньйора Еліза померла і монастир як спадок перейшов її трьом дітям — Рамону, Монсеррат та Елізі. Ремонтну реставрацію в колишньому монастирі проводив приятель Рамона Касаса — каталонський архітектор Хосеп Пуїг Кадафалк. 1931 року комплекс монастиря Сан Беніто де Баг отримав статус пам'ятки архітектури, що перебувала в приватній власності.
2000 року спадкоємці Елізи та Мосеррат Касас і Карбо продали монастирські приміщення. 2007 року тут відкрили історично-мистецький та туристичний комплекс з історії чернечого життя. На базі комплексу існують монастир, готель, фабрика та ін.
Монастирська церква
Сучасна монастирська церква має одну наву та три апсиди. Нава завширшки 7,5 метрів має довжину 30 метрів, склепіння досягає висоти 12,5 метрів. Один вхід розташований на заході. Через другі двері церква сполучається з внутрішнім двором.
Головним вівтарем був вівтар на честь Сан Беніто, два інші — на честь СаН Антоніо та Сан Андре. Цей стан вівтарів тривав до 1212 року, коли було прийняте рішення присвятити головний вівтар Богородиці.
- План монастирської церкви і дворика
-
-
-
Обрані фото комплексу монастиря (галерея)
-
- Загальний вигляд зі сходу
- Бічний фасад монастирської церкви
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Зразки різьблених капітелей
Інтер'єри
- Головна нава монастирської церкви
- Склепіння колишньої монастирської виноробні
-
-
-
Див. також
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Монастир Сан-Беніто-де-Баг (Каталонія) |
Джерела
- Pladevall i Font, Antoni; Els monestirs catalans, 1968
- Sitjes i Molins, Xavier; Sant Benet de Bages: estudi arqueològic, 1975
- Sitjes i Molins, Xavier; Sant Benet de Bages: estudi arqueològic, 1975
- Junyent, Eduard; Catalunya romànica: l'arquitectura del segle XII, 1976
- Sitjes i Molins, Xavier; Les esglésies pre-romàniques del Bages, Berguedà i Cardener, 1977
- Junyent, Eduard; L'arquitectura religiosa a Catalunya abans del romànic, 1983
- Vigué, Joan, dir.; Catalunya Romànica. Bages, 1984
- Español, Francesca; Sant Benet de Bages, 1995
- Serra i Sellarés, Francesc; Sant Benet de Bages: època montserratina, 1595—1835, 2006
- Subiranas, Fàbregas, Carme; Vila Fàbregas, Goretti; Sant Benet de Bages. Evolució arquitectònica del monestir a partir de les dades arqueològiques. A: Tribuna d'Arqueologia 2009
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Monastir San Benito de Bag isp Monasterio de San Benito de Bages serednovichnij monastir dobi romaniki i rannoyi gotiki v Kataloniyi Ispaniya lon sec lat dir region lon dir lat sec lat min CoordScale skasovanij lon min Monastir San Benito de Bag41 25 05 pn sh 02 47 25 sh d 41 4183000 pn sh 2 7902806 sh d 41 4183000 2 7902806 Koordinati 41 25 05 pn sh 02 47 25 sh d 41 4183000 pn sh 2 7902806 sh d 41 4183000 2 7902806KrayinaIspaniyaMistoKataloniyaOrdenbenediktinskij monastirTipcerkva i dTip budivlimonastirStilromanskij stil rannya gotikaAvtor proyektunevidomij 10 st 12 st Zasnovnikshlyahetnij pan Sala z rodini Osona abo Osuna Persha zgadka10 st Data zasnuvannya10 stolittyaPobudovanooblashtuvannya dlya oglyadu v 20 st restavrator arhitektor Zhozep Puyig KadafalkOsnovni dati 11 12 st restavraciya v 20 stStatus Kulturne nadbannya IspaniyiStanzadovilnijMonastir San Benito de BagMonastir San Benito de Bag Ispaniya Mediafajli u VikishovishiIstoriyaZberezheni arhivi monastirya sho nadalo mozhlivist vidstezhiti golovni podiyi v fistoriyi monastirya Monastir buv zasnovanij shlyahetnim panom Salla z rodini Osona abo Osuna ta jogo druzhinoyu Rikardoyu blizko 950 roku Za zberezhenoyu legendoyu vin vidbuv u Rim de otrimav dozvil na sporudzhennya hramu vid papi rimskogo v obhid miscevogo yepiskopa do yurisdikciyi kotrogo nalezhala miscevist Salla obijmav posadu golovnogo suddi ta gubernatora Osona Manseri ta Zherona Tretogo grudnya 972 roku vidbulosya osvyachennya monastirskoyi cerkvi Akt osvyati dijshov do 20 stolittya Monastir visvyatili na chest svyatoyi Trijci ta sv Benedikta Nursijskogo misceve najmenuvannya San Benito zasnovniku chernechogo ordenu benediktinciv Priblizno z 965 roku monastirska cerkva otrimala relikviyu sv Valentina sho pidvishuvalo avtoritet zakladu i bulo zvichnoyu praktikoyu v serednovichchya koli monastiri sobori ta cerkvi zmagalis za otrimannya hristiyanskih relikvij Moshi zberigalis v derev yanomu relikvariyi dekorovanomu stulkami zi sribla zi scenami zhitiya svyatogo Valentina Pervisno monastir mav dvanadcyat chenciv ta nastoyatelya 1125 roku monastir buv zahoplenij ta pograbovanij mavrami Sporudi potrebuvali remontiv Remonti proveli za rahunok groshovih vneskiv miscevih dvoryan kotri v svoyu chergu visunuli umovu vlasnogo pohovannya na visvyachenih dilyankah monastirskogo cvintarya abi buti po smerti blizhche do verhovnogo Boga V 14 stolitti monastir perezhiv rozkvit 1336 roku tut vibuduvali fortechni zahisni muri Vdruge monastir postrazhdav vid epidemiyi 1348 roku kotra otrimala nazvu Chorna Smert V zhivizh po smerti bratiyi vid hvorobi zalishilos dva chenci Vidtodi rozpochavsya zanepad monastirya Nezvazhayuchi na skrutnij finansovij stan v monastiri prodovzhilos oblashtuvannya i buli vibuduvani nove primishennya dlya abata primishennya dlya hvorih loh ta inshi gostodarski sporudi U 14 stolitti rozpochalis zazihannya na majno monastirya a jogo yuridichnu nezalezhnist stavili pid sumniv U 16 17 stU drugij polovini 16 st do kerivnictva monastirem pristav Pere Frigola 1554 1576 Za jogo kerivnictva vdalosya prizupiniti zanepad monastirya Frigola buv obranij takozh v kerivnictvo katolickih monastiriv Kataloniyi Po smerti nastoyatelya u 1576 roci monastir nanovo pochav zanepadati V dolyu monastirya vtrutivsya papa rimskij Kliment VIII Vin vidav bullu nakaz vid 1593 roku zgidno kotroyi ispanskij imperator Filip II peredav monastir San Benito kotrogo pozbavili nezalezhnosti v upravlinnya velikomu monastiryu Santa Mariya de Monserrat Zgodom monastir stav prihistkom dlya litnih chenciv sho pribuvali z monastirya Santa Mariya de Monserrat 1620 roku tut zasnuvali mistecku shkolu de vikladali movi literaturu bogoslov ya i navit provodili literaturni konkursi 1633 roku monastir postrazhdav vid pozhezhi todi zh buli poshkodzheni monastirska biblioteka gospodarski sporudi golovnij vivtar cerkvi a stini buli zakopcheni dimom Monastir remontuvali i vin stav perevazhno prihistvom dlya litnih chenciv U 19 stTrivalij chas monastir San Benito rozglyadavsya yak filiya velikogo monastirya Santa Mariya de Monserrat 1820 roku jogo zachinili na hvili reform novogo uryadu Cherez tri roki na ispanskij prestol posiv korol Ferdinand VII i v krayini vidnovili jogo absolyutnu vladu Monastir San Benito vidnovili i chenci znovu povernulis do nogo pozayak yim povernuli primishennya ta chastku kolishnogo majna Monastir isnuvav do 1835 roku koli nizka monastiriv bula znovu zachinena yih majno konfiskuvali i vistavili na prodazh na aukcioni Monastir ta jogo primishennya projshli cherez zanepad vikna ta dveri primishen buli vidchineni po vsyaku poru v monastirskomu sadu ta cvintari vipasali hudobu a diti z silskih poselen bezpereshkodno bavilisya knigami monastirskoyi biblioteki ta trubami kolishnogo monastirskogo organa Primishennya pokinutogo monastirya prodali rozdilivshi yih na dvi chastini 1853 roku v monastiri oblashtuvali nevelichkij zavod Na pochatku 20 stDrugogo sichnya 1907 roku senjora Eliza Ferrer Karbo mati hudozhnika Ramona Kasasa pridbala monastirski primishennya z metoyu remontuvati yih ta peretvoriti na vlasnu rezidenciyu 10 listopada 1912 roku senjora Eliza pomerla i monastir yak spadok perejshov yiyi trom dityam Ramonu Monserrat ta Elizi Remontnu restavraciyu v kolishnomu monastiri provodiv priyatel Ramona Kasasa katalonskij arhitektor Hosep Puyig Kadafalk 1931 roku kompleks monastirya San Benito de Bag otrimav status pam yatki arhitekturi sho perebuvala v privatnij vlasnosti 2000 roku spadkoyemci Elizi ta Moserrat Kasas i Karbo prodali monastirski primishennya 2007 roku tut vidkrili istorichno misteckij ta turistichnij kompleks z istoriyi chernechogo zhittya Na bazi kompleksu isnuyut monastir gotel fabrika ta in Monastirska cerkvaSuchasna monastirska cerkva maye odnu navu ta tri apsidi Nava zavshirshki 7 5 metriv maye dovzhinu 30 metriv sklepinnya dosyagaye visoti 12 5 metriv Odin vhid roztashovanij na zahodi Cherez drugi dveri cerkva spoluchayetsya z vnutrishnim dvorom Golovnim vivtarem buv vivtar na chest San Benito dva inshi na chest SaN Antonio ta San Andre Cej stan vivtariv trivav do 1212 roku koli bulo prijnyate rishennya prisvyatiti golovnij vivtar Bogorodici Plan monastirskoyi cerkvi i dvorikaObrani foto kompleksu monastirya galereya Zagalnij viglyad zi shodu Bichnij fasad monastirskoyi cerkviZrazki rizblenih kapitelejInter yeriGolovna nava monastirskoyi cerkvi Sklepinnya kolishnoyi monastirskoyi vinorobniDiv takozhMistectvo Ispaniyi Romanske mistectvo Cerkva Santo Domingo Soriya Ispaniya Kaplicya San Baudelio de Berlanga Ispaniya PosilannyaPortal Mistectvo Portal Arhitektura Portal Ispaniya Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Monastir San Benito de Bag Kataloniya DzherelaPladevall i Font Antoni Els monestirs catalans 1968 Sitjes i Molins Xavier Sant Benet de Bages estudi arqueologic 1975 Sitjes i Molins Xavier Sant Benet de Bages estudi arqueologic 1975 Junyent Eduard Catalunya romanica l arquitectura del segle XII 1976 Sitjes i Molins Xavier Les esglesies pre romaniques del Bages Bergueda i Cardener 1977 Junyent Eduard L arquitectura religiosa a Catalunya abans del romanic 1983 Vigue Joan dir Catalunya Romanica Bages 1984 Espanol Francesca Sant Benet de Bages 1995 Serra i Sellares Francesc Sant Benet de Bages epoca montserratina 1595 1835 2006 Subiranas Fabregas Carme Vila Fabregas Goretti Sant Benet de Bages Evolucio arquitectonica del monestir a partir de les dades arqueologiques A Tribuna d Arqueologia 2009