Множина́ допусти́мих альтернати́в (множина допустимих наборів) — у мікроекономіці — множина всіх наборів благ, які в принципі можуть бути доступними споживачеві і з яких споживач робить вибір. Множина допустимих альтернатив може мати довільну, не обов'язково числову природу (див., наприклад, Парадокс Кондорсе). Однак найчастіше розглядають підмножини товарних наборів, які описуються числовими значеннями.
На множині допустимих альтернатив задають , які впорядковують набори за ступенем їх бажаності для економічного агента. Уподобання разом із бюджетним обмеженням використовують у постановці задачі споживача, що описує процедуру оптимального вибору.
Визначення
Множина допустимих альтернатив — це просто набір довільних опцій, доступних споживачеві . Найчастіше розглядають підмножини в
, які описуються числовими значеннями. Математично множина допустимих альтернатив визначається як множина упорядкованих наборів вигляду:
Кожне число в такому наборі позначає кількість відповідного йому блага.
Властивості множини
Кількість блага може бути обмеженою. Наприклад, обмежена кількість годин відпочинку протягом доби. Слід відрізняти фізичну обмеженість блага від обмеженості, викликаної бюджетним обмеженням. Фізична обмеженість пов'язана з природою самого блага і не залежить від доходу споживача.
Кількість блага може бути як додатною, так і від'ємною. Приклад від'ємної кількості — кількість годин праці, пропонована агентом на ринку праці. Часто можна перейти від від'ємного значення до додатного, якщо розглядати протилежне число. Наприклад, можна замість годин праці розглядати години відпочинку, оскільки сума часу праці і відпочинку дорівнює тривалості доби, яка фіксована.
Окремі блага можуть бути дискретними. Наприклад, вимірюватися в штуках. Для зручності моделювання часто передбачається, що кількість благ, які входять до набору, змінюється неперервно. Блага є нескінченно подільними. Це дозволяє під час розв'язування задачі споживача використовувати методи теорії оптимізації.
Множина допустимих альтернатив може включати нуль . Інтуїтивно це означає, що споживач може нічого не вибирати.
Вибір споживача
Під час моделювання поведінки споживача передбачається, що він має можливість порівнювати набори між собою. У цьому випадку кажуть, що задані споживача на множині допустимих альтернатив. Зокрема, за деяких умов може існувати функція корисності, яка представляє уподобання. З математичної точки зору, відношення уподобання — це бінарне відношення на множині, А функція корисності — це спосіб .
Найчастіше споживачу доступні не всі набори благ, а лише деяка їх підмножина. Наприклад, якщо дохід споживача обмежений, то фактичний вибір здійснюється в межах бюджетної множини.
Існує два підходи до моделювання поведінки споживача.
- Підхід, заснований на уподобаннях. За цього підходу вважається, що відоме на множині допустимих альтернатив. Тоді вибір споживача є рішенням задачі споживача.
- Підхід, заснований на спостереженні за вибором споживача. За цього підходу уподобання споживача невідомі, і дослідник судить про них на підставі .
Див. також
Примітка
Література
- Бусыгин В. П., Желободько Е. В., Цыплаков А. А. Микроэкономика: третий уровень: в 2 томах. — Новосибирск : Издательство СО РАН, 2008. — Т. 1. — 525 с. — .
- Вариан Хэл Р. Микроэкономика. Промежуточный уровень. Современный подход. Учебник для вузов. — ЮНИТИ, 1997. — 768 с. — .
- Джеффри А. Джейли, Филип Дж. Рени. Микроэкономика: продвинутый уровень. — НИУ ВШЭ, 2011. — 384 с. — .
- Mas-Colell A., Whinston M., Green J. Microeconomic theory. — Oxford University Press, 1995. — 1008 с. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mnozhina dopusti mih alternati v mnozhina dopustimih naboriv u mikroekonomici mnozhina vsih naboriv blag yaki v principi mozhut buti dostupnimi spozhivachevi i z yakih spozhivach robit vibir Mnozhina dopustimih alternativ mozhe mati dovilnu ne obov yazkovo chislovu prirodu div napriklad Paradoks Kondorse Odnak najchastishe rozglyadayut pidmnozhini tovarnih naboriv yaki opisuyutsya chislovimi znachennyami Na mnozhini dopustimih alternativ zadayut yaki vporyadkovuyut nabori za stupenem yih bazhanosti dlya ekonomichnogo agenta Upodobannya razom iz byudzhetnim obmezhennyam vikoristovuyut u postanovci zadachi spozhivacha sho opisuye proceduru optimalnogo viboru ViznachennyaMnozhina dopustimih alternativ ce prosto nabir dovilnih opcij dostupnih spozhivachevi X A B C displaystyle X A B C Najchastishe rozglyadayut pidmnozhini v R L displaystyle mathbb R L yaki opisuyutsya chislovimi znachennyami Matematichno mnozhina dopustimih alternativ viznachayetsya yak mnozhina uporyadkovanih naboriv viglyadu X x 1 x L R L displaystyle X x 1 x L in mathbb R L Kozhne chislo v takomu nabori poznachaye kilkist vidpovidnogo jomu blaga Vlastivosti mnozhiniKilkist blaga mozhe buti obmezhenoyu Napriklad obmezhena kilkist godin vidpochinku protyagom dobi Slid vidriznyati fizichnu obmezhenist blaga vid obmezhenosti viklikanoyi byudzhetnim obmezhennyam Fizichna obmezhenist pov yazana z prirodoyu samogo blaga i ne zalezhit vid dohodu spozhivacha Kilkist blaga mozhe buti yak dodatnoyu tak i vid yemnoyu Priklad vid yemnoyi kilkosti kilkist godin praci proponovana agentom na rinku praci Chasto mozhna perejti vid vid yemnogo znachennya do dodatnogo yaksho rozglyadati protilezhne chislo Napriklad mozhna zamist godin praci rozglyadati godini vidpochinku oskilki suma chasu praci i vidpochinku dorivnyuye trivalosti dobi yaka fiksovana Okremi blaga mozhut buti diskretnimi Napriklad vimiryuvatisya v shtukah Dlya zruchnosti modelyuvannya chasto peredbachayetsya sho kilkist blag yaki vhodyat do naboru zminyuyetsya neperervno Blaga ye neskinchenno podilnimi Ce dozvolyaye pid chas rozv yazuvannya zadachi spozhivacha vikoristovuvati metodi teoriyi optimizaciyi Mnozhina dopustimih alternativ mozhe vklyuchati nul 0 0 0 X displaystyle 0 0 0 in X Intuyitivno ce oznachaye sho spozhivach mozhe nichogo ne vibirati Vibir spozhivachaPid chas modelyuvannya povedinki spozhivacha peredbachayetsya sho vin maye mozhlivist porivnyuvati nabori mizh soboyu U comu vipadku kazhut sho zadani spozhivacha na mnozhini dopustimih alternativ Zokrema za deyakih umov mozhe isnuvati funkciya korisnosti yaka predstavlyaye upodobannya Z matematichnoyi tochki zoru vidnoshennya upodobannya ce binarne vidnoshennya na mnozhini A funkciya korisnosti ce sposib Najchastishe spozhivachu dostupni ne vsi nabori blag a lishe deyaka yih pidmnozhina Napriklad yaksho dohid spozhivacha obmezhenij to faktichnij vibir zdijsnyuyetsya v mezhah byudzhetnoyi mnozhini Isnuye dva pidhodi do modelyuvannya povedinki spozhivacha Pidhid zasnovanij na upodobannyah Za cogo pidhodu vvazhayetsya sho vidome na mnozhini dopustimih alternativ Todi vibir spozhivacha ye rishennyam zadachi spozhivacha Pidhid zasnovanij na sposterezhenni za viborom spozhivacha Za cogo pidhodu upodobannya spozhivacha nevidomi i doslidnik sudit pro nih na pidstavi Div takozhByudzhetna mnozhina Byudzhetne obmezhennya Zadacha spozhivachaPrimitkaBusygin i dr 2008 Mas Colell A et al 1995 LiteraturaBusygin V P Zhelobodko E V Cyplakov A A Mikroekonomika tretij uroven v 2 tomah Novosibirsk Izdatelstvo SO RAN 2008 T 1 525 s ISBN 978 5 7692 0976 5 Varian Hel R Mikroekonomika Promezhutochnyj uroven Sovremennyj podhod Uchebnik dlya vuzov YuNITI 1997 768 s ISBN 5 85173 072 2 Dzheffri A Dzhejli Filip Dzh Reni Mikroekonomika prodvinutyj uroven NIU VShE 2011 384 s ISBN 978 5 7598 0362 1 Mas Colell A Whinston M Green J Microeconomic theory Oxford University Press 1995 1008 s ISBN 978 0195073409