Маяпанська ліга — союз маянських держав на півострові Юкатан), що утворилася наприкінці X століття. Фактичним гегемоном Маяпанської ліги була місто-держава Чичен-Іца. Внаслідок повстання 1194 року інших членів ліги влада Чичен-Іци занепала. Новим лідером ліги став Маяпан, влада якого тривала до 1441 року. Остаточно Маяпанська ліга розпалася близько 1461 року.
Luub Mayapan![]() ![]() ![]() Маяпанська ліга | ||||
| ||||
![]() | ||||
Столиця | Маяпан (до 1047 року) Чичен-Іца (1047-1194 роки) Маяпан (1228-1441 роки) | |||
Мови | мая | |||
Релігії | Поганство | |||
Форма правління | союз монархій | |||
Історія | ||||
- Засноване | 987 | |||
- Розпад | 1461 | |||
Історія
Започаткування
Напочатку IX ст. Юкатан являв собою декілька окремих могутніх держав, яким підкорялися значно менші. Серед найпотужнішим були Чичен-Іца (тут правили мая-іца), Талол (в Ек-Баламі), держава зі столицею в Тіхо.
Близько 980-х років до юкатану дерлися племена-науа, які перемогли тодішні юкатанські царства. Попередній шлях їх невідомий: за різними версіями племена йшли із центральної Мексики (тольтеки) або з території сучасного штату Табаско. На чолі їх стояв верховний жрець Кукулькан. Ці племена підкорили старовинні юкатанські міста або заснували нові. Основними завойовників стали Ічкаан-сіхоо, Маяпан, Ушмаль. Саме перші двоє стали засновниками Маяпанської ліги. За деякими відомостями ця подія відбулася близько 987 року. Ймовірно укладання своєрідної угоди відбулося в Маяпані, що тоді був найпотужнішим містом, тому дав назвою союзу (лізі). її члени отримали титул халач-вінік.
У подальшому до Маяпанської ліги приєдналися Чичен-Іца, Ушмаль (близько 1008 року), Зама (Тулум), Ічпаатун, Т'хо, Іцамаль та інші міста Юкатану. Формування цього союзу сприяло встановленню стабільності на півострові, охопленого внутрішніми розбратами й міжусобицями. На початку не існувало певного лідера ліги, оскільки кожне з міст очолював вождь потужного племені. Втім релігійним центром стає Чичен-Іца, де мешкав Кукулькан та його жерці-нажадки. Тут також знаходився священний сенот.
До 1030-х років зберігалося рівновага серед членів Маяпанської ліги, які були зацікавлені у збережені влади в поневолених містах, заснуванні там нових правлячих династій, відродження землеробства, ремісництва та торгівлі.
Перший розквіт
Новий період у розвитку ліги пов'язаний із діяльністю правителя Почек-Іш-Цоєм, який спочатку перетворився Чичен-Іцу на одну з впливових держав поруч із Маяпаном та Ушмалєм. Незабаром за невідомих обставин Чичен-Іца стає фактичним керівником Маяпанської ліги й гегемоном Юкатану.
Втім про політику та діяльність правителів Маяпанської ліги у 1040—1190 роках практично нічого невідомо. Чичен-Іца була столицею імперії, при цьому місцеві володарі зберігали внутрішню самостійність.
Занепад Чичен-Іци
У 1194 році амбіції володарів Маяпану та Ушмалю й все більша пиха і зажерливість правителів Чичен-Іци призвело до повстання перших проти гегемонії останнього. Перебіг подій достеменно невідомий. У битві біля Чикен-Чеєні повсталі міста здобули перемогу над військами Чичен-Іци, а через 222 дні місто здобули штурмом і спалили маяпанці, яких очолював Хунаккеель. Правитель Чичен-Іци — Чак-Шиб-Чак із рештками своїх прибічників втік до Петен-Іци.
Стосовно подальшого існування Маяпанської ліги дослідники розходяться: одні вважаються 1194 рік днем припинення ліги, інші розглядають можливість перенесення її центру до Маяпану. З огляду на це не виключено, що Маяпанська ліга до 1194 року називалася якось інакше, лише тривале правління Маяпану в наступні роки закарбувалося у пам'яті людей, що практично забули про часи панування Чичен-Іци
Ахав Маяпана — Хунаккеель — намагався заступити місто Чичен-Іци як головне серед правителів Маяпанської ліги. Відповідно Чилам Балам з Чумауеля йому це вдалося. Втім Ушмаль залишався нескореним. Визнається, що панування Маяпана в лізі та на півострові в цей період не було певним.
Правління Кокомів
У 1228 році до влади в Маяпані приходить династія Кокомів, яка у 1285—1286 роках змогла досягти піднесення статусу Маяпана, відродження ліги в новому статусі. При цьому Кокоми спиралися на найманців. Саме із цього моменту Маяпанська ліга перетворюються на нову імперію зі столицею в Маяпані, а його володарі приймають титул котекпанів.
Зусилля Кокомів і Маяпана з консолідації держав Юкатану сприяло політичний стабілізації, новому економічному піднесенню усіх основних міст Юкатану. З'являються нові поселення на торговельних шляхах. Існування майже централізованої держави допомогло мая у 1340-1360-х роках відбити численні напади племен з Антильських островів.
Розпад ліги
Поступове посилення дій Маяпану із централізації держави, посилення впливу військових найманців (останні перетворювалися на нову знать) призвели до повстання на чолі з Ушмалєм у 1441 році. У результаті стрімких дій влада Маяпана пала, а само місто захоплено династією Тутуль Шіу з Ушмаля. Намагання останніх затвердитися в статусі нових лідерів Маяпанської ліги викликало спротив інших міст та династії Кокомів, що зберегла свій вплив.
У результаті військових дій 1441—1461 років Маяпан занепав і водночас розпалася Маяпанська ліга: єдина маянська держава Юкатану припинила своє існування. Утворилося 19 або 22 держави, які запекло боролися одне з один. Зрештою це призвело до їх поневолення іспанськими конкістадорами.
Джерела
- Alfred M. Tozzer: Chichen Itza and its Cenote of Sacrifice: a comparative study of contemporaneous Maya and Toltec. Harvard University, Peabody Museum, Cambridge, MA 1957
- Ringle, William, Gallereta Negrón Tomas, and George Bey. The Return of Quetzalcoatl: Evidence for the Spread of a World Religion during the Epiclassic Period // Ancient Mesoamerica: 1998
- Schmidt, Peter J. Nuevos datos sobre la arquelogía e iconografía de Chichén Itzá // Investigadores de la Cultura Maya, No 8(1). 2000. Pág. 46.
- Cobos, Rafael. Chichén Itzá: Análisis de una comunidad del Período Clásico Terminal. P.322; Idem. Chichén Itzá // Oxford Encyclopedia of Mesoamerican Cultures. Vol. 1. New York, 2001. P. 186
- Milbrath, Susane and Carlos Peraza Lope. Revisiting Mayapan. Mexico's last Maya capital // Ancient Mesoamerica: 2003, No 14. Pp. 2-8.
- Peraza Lope, Carlos, Marilyn A. Masson, Timothy S. Hare and Pedro Candelario Delgado Kú. The Chronology of Mayapán: new radiocarbon evidence // Ancient Mesoamerica 17(2), 2006. Pp. 153—160
- Berthold Riese: Die Maya: Geschichte — Kultur — Religion (aus der Reihe «Beck Wissen»). Verlag C. H. Beck, München 2006
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mayapanska liga soyuz mayanskih derzhav na pivostrovi Yukatan sho utvorilasya naprikinci X stolittya Faktichnim gegemonom Mayapanskoyi ligi bula misto derzhava Chichen Ica Vnaslidok povstannya 1194 roku inshih chleniv ligi vlada Chichen Ici zanepala Novim liderom ligi stav Mayapan vlada yakogo trivala do 1441 roku Ostatochno Mayapanska liga rozpalasya blizko 1461 roku Luub Mayapan Mayapanska liga987 1461Mayapanska liga istorichni kordoni na kartiMayaanska liga naprikinci XII st Stolicya Mayapan do 1047 roku Chichen Ica 1047 1194 roki Mayapan 1228 1441 roki Movi mayaReligiyi PoganstvoForma pravlinnya soyuz monarhijIstoriya Zasnovane 987 Rozpad 1461IstoriyaZapochatkuvannya Napochatku IX st Yukatan yavlyav soboyu dekilka okremih mogutnih derzhav yakim pidkoryalisya znachno menshi Sered najpotuzhnishim buli Chichen Ica tut pravili maya ica Talol v Ek Balami derzhava zi stoliceyu v Tiho Blizko 980 h rokiv do yukatanu derlisya plemena naua yaki peremogli todishni yukatanski carstva Poperednij shlyah yih nevidomij za riznimi versiyami plemena jshli iz centralnoyi Meksiki tolteki abo z teritoriyi suchasnogo shtatu Tabasko Na choli yih stoyav verhovnij zhrec Kukulkan Ci plemena pidkorili starovinni yukatanski mista abo zasnuvali novi Osnovnimi zavojovnikiv stali Ichkaan sihoo Mayapan Ushmal Same pershi dvoye stali zasnovnikami Mayapanskoyi ligi Za deyakimi vidomostyami cya podiya vidbulasya blizko 987 roku Jmovirno ukladannya svoyeridnoyi ugodi vidbulosya v Mayapani sho todi buv najpotuzhnishim mistom tomu dav nazvoyu soyuzu lizi yiyi chleni otrimali titul halach vinik U podalshomu do Mayapanskoyi ligi priyednalisya Chichen Ica Ushmal blizko 1008 roku Zama Tulum Ichpaatun T ho Icamal ta inshi mista Yukatanu Formuvannya cogo soyuzu spriyalo vstanovlennyu stabilnosti na pivostrovi ohoplenogo vnutrishnimi rozbratami j mizhusobicyami Na pochatku ne isnuvalo pevnogo lidera ligi oskilki kozhne z mist ocholyuvav vozhd potuzhnogo plemeni Vtim religijnim centrom staye Chichen Ica de meshkav Kukulkan ta jogo zherci nazhadki Tut takozh znahodivsya svyashennij senot Do 1030 h rokiv zberigalosya rivnovaga sered chleniv Mayapanskoyi ligi yaki buli zacikavleni u zberezheni vladi v ponevolenih mistah zasnuvanni tam novih pravlyachih dinastij vidrodzhennya zemlerobstva remisnictva ta torgivli Pershij rozkvit Novij period u rozvitku ligi pov yazanij iz diyalnistyu pravitelya Pochek Ish Coyem yakij spochatku peretvorivsya Chichen Icu na odnu z vplivovih derzhav poruch iz Mayapanom ta Ushmalyem Nezabarom za nevidomih obstavin Chichen Ica staye faktichnim kerivnikom Mayapanskoyi ligi j gegemonom Yukatanu Vtim pro politiku ta diyalnist praviteliv Mayapanskoyi ligi u 1040 1190 rokah praktichno nichogo nevidomo Chichen Ica bula stoliceyu imperiyi pri comu miscevi volodari zberigali vnutrishnyu samostijnist Zanepad Chichen Ici U 1194 roci ambiciyi volodariv Mayapanu ta Ushmalyu j vse bilsha piha i zazherlivist praviteliv Chichen Ici prizvelo do povstannya pershih proti gegemoniyi ostannogo Perebig podij dostemenno nevidomij U bitvi bilya Chiken Cheyeni povstali mista zdobuli peremogu nad vijskami Chichen Ici a cherez 222 dni misto zdobuli shturmom i spalili mayapanci yakih ocholyuvav Hunakkeel Pravitel Chichen Ici Chak Shib Chak iz reshtkami svoyih pribichnikiv vtik do Peten Ici Stosovno podalshogo isnuvannya Mayapanskoyi ligi doslidniki rozhodyatsya odni vvazhayutsya 1194 rik dnem pripinennya ligi inshi rozglyadayut mozhlivist perenesennya yiyi centru do Mayapanu Z oglyadu na ce ne viklyucheno sho Mayapanska liga do 1194 roku nazivalasya yakos inakshe lishe trivale pravlinnya Mayapanu v nastupni roki zakarbuvalosya u pam yati lyudej sho praktichno zabuli pro chasi panuvannya Chichen Ici Ahav Mayapana Hunakkeel namagavsya zastupiti misto Chichen Ici yak golovne sered praviteliv Mayapanskoyi ligi Vidpovidno Chilam Balam z Chumauelya jomu ce vdalosya Vtim Ushmal zalishavsya neskorenim Viznayetsya sho panuvannya Mayapana v lizi ta na pivostrovi v cej period ne bulo pevnim Pravlinnya Kokomiv U 1228 roci do vladi v Mayapani prihodit dinastiya Kokomiv yaka u 1285 1286 rokah zmogla dosyagti pidnesennya statusu Mayapana vidrodzhennya ligi v novomu statusi Pri comu Kokomi spiralisya na najmanciv Same iz cogo momentu Mayapanska liga peretvoryuyutsya na novu imperiyu zi stoliceyu v Mayapani a jogo volodari prijmayut titul kotekpaniv Zusillya Kokomiv i Mayapana z konsolidaciyi derzhav Yukatanu spriyalo politichnij stabilizaciyi novomu ekonomichnomu pidnesennyu usih osnovnih mist Yukatanu Z yavlyayutsya novi poselennya na torgovelnih shlyahah Isnuvannya majzhe centralizovanoyi derzhavi dopomoglo maya u 1340 1360 h rokah vidbiti chislenni napadi plemen z Antilskih ostroviv Rozpad ligiPostupove posilennya dij Mayapanu iz centralizaciyi derzhavi posilennya vplivu vijskovih najmanciv ostanni peretvoryuvalisya na novu znat prizveli do povstannya na choli z Ushmalyem u 1441 roci U rezultati strimkih dij vlada Mayapana pala a samo misto zahopleno dinastiyeyu Tutul Shiu z Ushmalya Namagannya ostannih zatverditisya v statusi novih lideriv Mayapanskoyi ligi viklikalo sprotiv inshih mist ta dinastiyi Kokomiv sho zberegla svij vpliv U rezultati vijskovih dij 1441 1461 rokiv Mayapan zanepav i vodnochas rozpalasya Mayapanska liga yedina mayanska derzhava Yukatanu pripinila svoye isnuvannya Utvorilosya 19 abo 22 derzhavi yaki zapeklo borolisya odne z odin Zreshtoyu ce prizvelo do yih ponevolennya ispanskimi konkistadorami DzherelaAlfred M Tozzer Chichen Itza and its Cenote of Sacrifice a comparative study of contemporaneous Maya and Toltec Harvard University Peabody Museum Cambridge MA 1957 Ringle William Gallereta Negron Tomas and George Bey The Return of Quetzalcoatl Evidence for the Spread of a World Religion during the Epiclassic Period Ancient Mesoamerica 1998 Schmidt Peter J Nuevos datos sobre la arquelogia e iconografia de Chichen Itza Investigadores de la Cultura Maya No 8 1 2000 Pag 46 Cobos Rafael Chichen Itza Analisis de una comunidad del Periodo Clasico Terminal P 322 Idem Chichen Itza Oxford Encyclopedia of Mesoamerican Cultures Vol 1 New York 2001 P 186 Milbrath Susane and Carlos Peraza Lope Revisiting Mayapan Mexico s last Maya capital Ancient Mesoamerica 2003 No 14 Pp 2 8 Peraza Lope Carlos Marilyn A Masson Timothy S Hare and Pedro Candelario Delgado Ku The Chronology of Mayapan new radiocarbon evidence Ancient Mesoamerica 17 2 2006 Pp 153 160 Berthold Riese Die Maya Geschichte Kultur Religion aus der Reihe Beck Wissen Verlag C H Beck Munchen 2006