Літературно-меморіальний будинок-музей Тараса Шевченка — філія Національного музею Тараса Шевченка. Тут Т. Шевченко проживав з весни 1846 до свого арешту — 5 квітня 1847 року.
Літературно-меморіальний будинок-музей Тараса Шевченка | |
---|---|
![]() | |
50°27′04″ пн. ш. 30°31′13″ сх. д. / 50.4510795° пн. ш. 30.5203468° сх. д.Координати: 50°27′04″ пн. ш. 30°31′13″ сх. д. / 50.4510795° пн. ш. 30.5203468° сх. д. | |
Тип | музей |
Країна | ![]() |
Розташування | Україна, Київ |
Адреса | Провулок Тараса Шевченка 8-а |
Засновано | 12 серпня 1925 |
Відкрито | 10 листопада 1928 |
Режим роботи | з 10 до 18 (каса - до 17) Вихідний: понеділок, останній четвер місяця - санітарний день |
![]() ![]() Літературно-меморіальний будинок-музей Тараса Шевченка (Київ) | |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl5THlWRU1DVTVNaVZFTVNVNE5TVkVNU1U1TmlWRU1DVkNORjhsUkRBbFFqUWxSREFsUWtWZkpVUXdKVUpESlVReEpUZ3pKVVF3SlVJM0pVUXdKVUkxSlVReEpUaEZYeVZFTVNVNE55VkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTjE4bFJESWxPVEVsUkRBbFFqQWxSREFsUWtRbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRXVhbkJuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNVNU1pVkVNU1U0TlNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ05GOGxSREFsUWpRbFJEQWxRa1ZmSlVRd0pVSkRKVVF4SlRnekpVUXdKVUkzSlVRd0pVSTFKVVF4SlRoRlh5VkVNU1U0TnlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNOMThsUkRJbE9URWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrVWxSREFsUWtFdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV4THlWRU1DVTVReVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDT1NWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0Umw4bFJEQWxRVEl1WHlWRU1DVkJPQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTROeVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOGxSREVsT1RaZkpVUXdKVGxETGw4bFJEQWxRVEVsUkRBbFFqQWxSREFsUWpZbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1U1UXlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ09TVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNFJsOGxSREFsUVRJdVh5VkVNQ1ZCT0NWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0TnlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNRjhsUkRFbE9UWmZKVVF3SlRsRExsOGxSREFsUVRFbFJEQWxRakFsUkRBbFFqWWxSREFsUWpnbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZoTHlWRU1DVkJPQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE5pVkVNU1U0Umw4bFJERWxPRGNsUkRBbFFqQWxSREVsT0RFbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSmZKVVF3SlVFeUxsOGxSREFsUVRnbFJEQWxRalVsUkRBbFFqSWxSREVsT0RjbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWtFbFJEQWxRakF1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVkJPQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE5pVkVNU1U0Umw4bFJERWxPRGNsUkRBbFFqQWxSREVsT0RFbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSmZKVVF3SlVFeUxsOGxSREFsUVRnbFJEQWxRalVsUkRBbFFqSWxSREVsT0RjbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWtFbFJEQWxRakF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkyTHlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNRaVZFTVNVNFJpVkVNQ1ZDTkY4bFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVKREpVUXhKVGd6SlVRd0pVSTNKVVF3SlVJMUpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNOMThsUkRBbFFqQWxSREVsT0RBbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqaGZKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSXlKVVF3SlVKR0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF4SlRneUpVUXdKVUk0TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVElsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpNbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FWWxSREFsUWpSZkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQ1F5VkVNU1U0TXlWRU1DVkNOeVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRamRmSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpCSlVRd0pVSTRYeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JpVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDT0M1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpqTHlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFqY2xSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVKREpVUXhKVGd6SlVRd0pVSTNKVVF3SlVJMUpVUXhKVGhGTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxRVFlsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJERWxPRElsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSTNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQ1F5VkVNU1U0TXlWRU1DVkNOeVZFTUNWQ05TVkVNU1U0UlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlptTHlWRU1DVTVRU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TWlWRU1DVkNNQ1V5UTE4bFJEQWxRalFsUkRBbFFqVmZKVVF3SlVKREpVUXdKVUkxSlVReEpUZzRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl3SlVRd0pVSXlYeVZFTUNWQk1pNWZKVVF3SlVFNEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSXlKVVF4SlRnM0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVUVsUkRFbE9UWWxSREFsUWtNbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREVsT0RJbFJEQWxRakFsTWtOZkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSTFYeVZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRPQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNbDhsUkRBbFFUSXVYeVZFTUNWQk9DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE55VkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Зведення будинку
Будівля є збереженим зразком типового дерев’яного міщанського помешкання першої половини ХІХ ст. місцевості Козине болото. Тоді на його ділянках була непролазна грязюка. Брукованих вулиць тоді майже не існувало. Поруч стояли переважно одноповерхові будинки, а то й бідняцькі халупи, що ховалися у садках.
Ця місцевість належала до так званого нового форштадту, де будівництво здійснювали лише за зразковими проєктами, розробленими й затвердженими в Петербурзі відповідно до «Положення про забудову міст». 7 листопада 1834 р. дружина чиновника Івана Житницького Ольга звернулася до Київського будівельного комітету з проханням дозволити збудувати «у Старому місті, на новоствореній по Козиному болоті вулиці, фасад … 3-го № дерев’яного будинку». У травні 1835 р., коли Іван Житницький попросив у Будівельного комітету позику для завершення будівництва, новий дім в основному вже було споруджено.
Це був невеликий, але добротний одноповерховий будинок із мансардою та підвалом. Будівля – дерев'яна, тинькована, зовні пофарбована. В його основі - прямокутник, вузькою стороною із трьома вікнами виходив на вулицю Козине болото. На північно-східний подовжений фасад виходила гостроверха мансарда із вікном. Первісні параметри будинку: довжина – 24 аршини, ширина – 12, висота – 7 аршин (відповідно 17,06 м., 8,53 м., 4,26 м. Дах покритий дранню під залізний цвях із віконницями. В домі - 6 кімнат.
Господар будинку часів Тараса Шевченка Іван Житницький був чоловіком Ольги Превлоцької - дочки Олександра Превлоцького (управителя Матусівського маєтку генерал-майора О. Орлова) і племінниці художника Степана Превлоцького, який давав перші уроки малювання Івану Сошенкові і можливо Шевченку. Шевченко, імовірно за порадою Сошенка, навесні 1846 жив оселився у будинку Житницького.
Проживання Тараса Шевченка
У будинку Івана Житницького Тарас Шевченко оселився після свого повернення з Седнева навесні 1846 р. Разом з ним оселилися приятелі — художник Михайло Сажин та поет і етнограф Олександр Афанасьєв-Чужбинський. Помешкання Тараса Григоровича — невелика кімната, вікна якої виходили на вулицю, та майстерні, розташованої на мансарді.
Тарас Шевченко разом з Михайлом Сажиним малював київські краєвиди, сподіваючись видати альбом, присвячений Києву. В цей час Т. Шевченко працював у Київській археологічній комісії і за її завданням створив серію архітектурних пейзажів у 5-ти українських губерніях.
З 1846 р. Тарас Шевченко був співпричетним до Кирило-Мефодіївського братства, таємної політичної організації, заснованої з ініціативи Миколи Костомарова. В програмних документах братства простежується вплив ідей Тараса Шевченка
Влітку 1846 р. Тарас Шевченко написав дві балади «Русалка» та «Лілея», використавши усні народні легенди і перекази. 27 листопада 1846 р.Тарас Шевченко подає заяву на ім'я попечителя Київського навчального округу про зарахування на посаду вчителя малювання у Київському університеті, на яку його затвердили 21 лютого 1847 р.
У березні 1847 р., після доносу Олексія Петрова, почалися арешти членів братства. Шевченка заарештували 5 квітня 1847 р., відправили під конвоєм до Петербурга й ув'язнили в казематі так званого Третього відділу. Майже рік до арешту 5 квітня 1847 р. (з виїздами) Тарас Шевченко жив у цьому будинку, тобто орендував кімнату в домі Івана Житницького.
Спогади сучасників про Шевченка
Олександр Афанасьєв-Чужбинський:
- "Коли Шевченко повернувся із Седнева, ми зустріли його давнього товариша, художника Сажина і незабаром оселилися всі разом на Хрещатику, по вулиці, що звалася Козине болото".
- "Нічого не було приємнішого від наших вечорів, коли, повернувшись стомлені додому, ми розчиняли вікна, сідали до чаю і розповідали свої пригоди за день".
- "Проте часом на Шевченка нападали лінощі, і він так бував радий дощовим дням, що не підводився з ліжка і читав або нові журнали, або потрібні йому історичні твори, діставати які було моїм обов’язком".
Віктор Аскоченський про кімнату Шевченка і жебрака:
"У червні (1846 p.), не пам’ятаю, якого числа, зайшов я до Шевченка в його квартиру на Козиному болоті. Спека була нестерпна. Тарас лежав на дивані в самій сорочці. Знявши з себе верхній одяг, я бухнувся на ліжко. Розмовляти не було ніякої змоги: нас просто розварило. Відпочивши трохи, я почав оглядати все, що мене оточувало: бідність і занехаяність просвічувались у всьому. На великому, нічим не накритому столі валялися найрізноманітніші речі: книги, папір, тютюн, недопалки сигар, тютюновий попіл, подерті рукавички, витерта краватка, хусточки — чого тільки там не було! Поміж цим мотлохом були розкидані мідні й срібні гроші і навіть, на моє здивування, півімперіал. У цей час підійшов до вікна сліпий, засмаглий жебрак з поводирем. Я підвівся і взяв якусь мідну монету, щоб подати.
— Стійте, — сказав Тарас, — що це ви йому даєте? Я сказав. — Е, казна-що! І в ту ж мить встав із дивана, взяв півімперіал і подав його жебракові. Сліпий, помацавши монету і запитавши про щось у свого поводиря, простягнув руку у вікно з одержаним півімперіалом.— Спасибі вам, пане, — сказав він, — але я такої не візьму, нехай їй всячина! У старців таких грошей не буває. Візьміть її собі, а мені дайте шматок хліба, чи що.Тарас дав йому півкарбованця; жебрак, постоявши і подумавши трохи, відійшов од вікна, бурмочучи молитви і різні добрі побажання.— О, бачите! — сказав Тарас. — Що-то значить бідака! І грошей боїться великих, бо то панам тільки можна мати їх. Жарко, паничу! — закінчив він і знову ліг на диван".
Юліан Беліна-Кенджицький, який мешкав у бидинку навроти:
1. "Що найдивніше, що в будиночку напроти, через дорогу тільки, зустрів я дуже веселого товариша, з яким ми познайомились дивним способом. Це маляр і поет в одній особі. Зветься Тарас Шевченко".
2. Про Миколу Костомарова в будиночку Івана Житницького:
“Одного разу забігає до мене Шевченко під вечір і каже:— Приходь до мене сьогодні як смеркне, про щось поговоримо.Сказав це якимсь таємничим тоном і зацікавив мене.Я прийшов, але хтось, на кого чекали, не з’явився. Шевченко був похмурий, але не назвав цього «когось». Таємничість, очевидно, його мучила, бо наступного дня прийшов до мене і, хоч я ні про що не питав, сам почав говорити:".
Будинок наприкінці ХІХ - на початку ХХ ст.
Мешканці будинку берегли пам’ять про Шевченка. Ще у 1870-х рр., як згадував професор Андроник Степович, вихованці колегії Павла Ґалаґана приходили сюди на екскурсію.
Після смерті власника Івана Житницького в 1889 р. все нерухоме майно успадкував син Іван, сплативши грошову компенсацію сестрам Ганні, Вірі та Марії. 1900 р. садибу було поділено навпіл. Одну частину – під № 8б – придбав інженер шляхів сполучення Анатолій Тильтін, а решту садиби з будинком пізніше (у 1906 р.) купила Софія Петерсон.
В перші роки ХХ ст. тут мешкала який час Надія Суровцова, яка залишила мемуари про будикок і садибу: "Але біля будинку було велике - а мені воно здавалося величезним - подвір’я, все в зеленій, густій траві, і два садки з чудесними смачними грушами та старою шовковицею. Квітів у садках не було, бо дерева надто старі, і вся земля вкривалася від вогкокости зеленим мохом, і по ній лазили дощові хробаки. По кутах будинку стояли великі діжі, повні дощової води з-під ринв". Вона ж подарувала музею фісгармонію, яка належала Житницьким з відповідним записом у дарчій "Передаю Київському меморіальному музеї Шевченка обіцяний дар - невеличку фісгармонію [...] Тим більше любий мені цей музей, що він не тільки присвячений найдорожчому мені письменнику, а ще й міститься у будинку мого прадіда, де минуло кілька років мого дитинства в 1900-х роках".
В 1918 р. укладено реєстр історичних пам’яток Києва, до якого внесли й будинок І. Житницького. За радянської влади будинок став комунальною власністю.
1923 р. професор Київського художнього інституту Василь Кричевський дав завдання своєму учневі Федору Титаренку зробити обміри споруди. Невдовзі знаменитий художник і громадський діяч зробив повний опис споруди та історії перебування в ній Тараса Шевченка з приятелями, наголосивши, що «варто було б улаштувати будинок Шевченка на «Козиному болоті» з хатою-читальнею, музеєм і т. ін.». В 1925 р. Василь Кричевський зазначав: "Будинок в дуже поганому стані, особливо з двору. Пооблуплювався тинк, викривились хідники, повиймані вікна в верхньому вестибюлі. Дворова лінія фасада руйнується, через ями, що утворились поволі, від розмивання дощами підвальних криниць. Протікаючи через ці ями і заливаючи підвали, вода загрожує зруйнувати фундамент. Але дивлячись на зовнішню давність і на 96 років існування, будинок ще довго може стояти, бо зроблений він з дерева хорошого й тривалого. Йому тільки треба дати вчасний ремонт".
Музей
12 серпня 1925 р. Київський Окружний виконком дає розпорядження управлінню комунального господарства про відселення мешканців, проведення ремонту та передачу будинку у відання Академії наук. Василю Кричевському належить не тільки сама порушення питання про реставрацію, а й художнє керівництво оформленням будинку-музею, складання художніх проектів кімнат, майстерні й саду.
10 листопада 1928 року було урочисто відкрито музей для відвідувачів.
Протягом 1928–1941 рр. Музей поповнився оригінальними роботами радянських художників, експозиція час від часу змінювалась. Проте, у повоєнний час експозиція була бідною і недосконалою.
1944—1951 років музей очолювала шевченкознавець К. П. Дорошенко.
У 1946 році на подвір'ї музею було встановлено бронзовий бюст молодого Т. Г. Шевченка (скульптор Галина Львівна Петрашевич). Це сталося рівно через 100 років після того, як Тарас Шевченко вперше оселився в цьому будинку.
У 1969–1973 рр. проведено комплексну реконструкцію будинку з завданням відновити вигляд будинку часів перебування у ньому Т. Шевченка.
Нинішня експозиція в повному обсязі розкриває тему перебування Т. Шевченка в Києві під час трьох його приїздів на батьківщину, насамперед проживання його в будинку 1846 року.
Науковці на чолі з завідувачкою музею О. Шевченко створили експозицію, яка відповідає всім вимогам літературно-меморіального будинку-музею.
Щороку музей відвідує близько 10 тисяч людей. Його сприятлива аура дозволяє відволікатися від сірого будення й поринути у світ творчого натхнення і спокою.
Керівники музею
- Володимир Міяковський (1928—1929)
- Андрій Терещенко (1941—1943)
- Катерина Дорошенко (1944—1951; із 1951— тимчасово в. о. директора)
- Дмитро Красицький (1951—53)
- Микола Мацапура (1953—1956)
- Платон Білецький (1957— 1960)
- Василь Косян (1962—1966)
- Марія Гайдучок (1971—1974)
- Ольга Шевченко (1992—2008)
- Надія Орлова (2012—2019)
Примітки
- Лопата П. . Архів оригіналу за 15 листопада 2021. Процитовано 15 листопада 2021.
- Карпенко О. Літературно-меморіальний будинок-музей Тараса Шевченка (Київ)// Шевченківська енциклопедія : в 6 т. — Т. 3: I–Л / НАН України, Ін-т л-ри ім. Т. Г. Шевченка ; редкол. : М. Г. Жулинський (гол.) [та ін.]. — К., 2013. — C. 822-824.
- Петрик Т. До Історії реставрації будинку-музею Тараса Шевченка в Києві// Матеріали Всеукраїнської науково-практичної конференції “Святий Київ наш великий”, присвяченої 170-річчю перебування Шевченка у Києві. К.: Друкарський двір Олега Федорова, 2018. C. 107.
- Карпенко О. Будинок-музей Тараса Шевченка і Надія Суровцова: на перехресті історій // Київ і кияни у соціокультурному просторі ХІХ-ХХІ століть: шевченкознавчий дискурс (до 200-річчя від дня народження Тараса Шевченка): матеріали Всеукр. наук.-практ. конференції, 29 трав. 2014 р. в м. Києві / М-во освіти і науки України, Київ. ун-т ім. Б. Грінченка, Національний музей Тараса Шевченка, Благодійний фонд сприяння розвитку освіти імені Бориса Грінченка ; ред. В. О. Огнев’юк [та ін.] К: Київський ун-т ім. Б. Грінченка, 2014. C. 222.
- Зленко Г. Житницький Іван Іванович (1808-1889) // Шевченківська енциклопедія : в 6 т. — т. 2: Г—З / НАН україни, Ін-т л-ри ім. Т. Г. Шевченка ; редкол. : М. Г. Жулинський (гол.) [та ін.]. — К., 2012 — С. 16.
- Буклет «Літературно-меморіальний будинок-музей Тараса Шевченка в Києві». 2003 р. Автор-упорядник Шевченко Ольга.
- . Архів оригіналу за 16 листопада 2021. Процитовано 16 листопада 2021.
- . Архів оригіналу за 16 листопада 2021. Процитовано 16 листопада 2021.
- . Архів оригіналу за 16 листопада 2021. Процитовано 16 листопада 2021.
- . Архів оригіналу за 16 листопада 2021. Процитовано 16 листопада 2021.
- Орлова Н. (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 15 листопада 2021. Процитовано 15 листопада 2021.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 28 листопада 2021. Процитовано 28 листопада 2021.
- Карпенко О. Родина Житницьких. Перетини доль. // Матеріали Всеукраїнської науково-практичної конференції "Святий Київ наш великий", присвяченої 170-річчю перебування Шевченка у Києві. К.: Друкарський двір Олега Федорова, 2018. C. 99.
- Орлова Н. Оселя Тараса Шевченка на Козиному болоті // Віче. 2016. № 5-6. С. 72-73.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 28 листопада 2021. Процитовано 28 листопада 2021.
- Бюст Шевченко Т. Г. во дворе домика-музея - Интересный Киев. www.interesniy.kiev.ua (рос.). Процитовано 24 липня 2021.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url ()
Джерела
- О. В. Карпенко, О. Г. Сьомка. Київський літературно-меморіальний будинок-музей Т. Шевченка // Енциклопедія Сучасної України : енциклопедія [електронна версія] / ред.: І. М. Дзюба, А. І. Жуковський, М. Г. Железняк та ін.; НАН України, НТШ. Київ: Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2012. Т. 12. URL: https://esu.com.ua/article-11334 (дата перегляду: 18.11.2022)
- Київський літературно-меморіальний будинок-музей Т. Шевченка Енциклопедія Сучасної України
- Піскова Є. М. Шевченка Тараса музеї та заповідники [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 614. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Literaturno memorialnij budinok muzej Tarasa Shevchenka filiya Nacionalnogo muzeyu Tarasa Shevchenka Tut T Shevchenko prozhivav z vesni 1846 do svogo areshtu 5 kvitnya 1847 roku Literaturno memorialnij budinok muzej Tarasa Shevchenka50 27 04 pn sh 30 31 13 sh d 50 4510795 pn sh 30 5203468 sh d 50 4510795 30 5203468 Koordinati 50 27 04 pn sh 30 31 13 sh d 50 4510795 pn sh 30 5203468 sh d 50 4510795 30 5203468Tip muzejKrayina UkrayinaRoztashuvannya Ukrayina KiyivAdresa Provulok Tarasa Shevchenka 8 aZasnovano 12 serpnya 1925Vidkrito 10 listopada 1928Rezhim roboti z 10 do 18 kasa do 17 Vihidnij ponedilok ostannij chetver misyacya sanitarnij denLiteraturno memorialnij budinok muzej Tarasa Shevchenka Kiyiv Literaturno memorialnij budinok muzej Tarasa Shevchenka u Vikishovishi Vhid do muzeyu cherez ganok Majsternya T Shevchenka i M Sazhina Shovkovicya chasiv T Shevchenka Viglyad na muzej z arki navproti Centralna zala muzeyu Kimnata de meshkav T ShevchenkoZvedennya budinkuBudivlya ye zberezhenim zrazkom tipovogo derev yanogo mishanskogo pomeshkannya pershoyi polovini HIH st miscevosti Kozine boloto Todi na jogo dilyankah bula neprolazna gryazyuka Brukovanih vulic todi majzhe ne isnuvalo Poruch stoyali perevazhno odnopoverhovi budinki a to j bidnyacki halupi sho hovalisya u sadkah Cya miscevist nalezhala do tak zvanogo novogo forshtadtu de budivnictvo zdijsnyuvali lishe za zrazkovimi proyektami rozroblenimi j zatverdzhenimi v Peterburzi vidpovidno do Polozhennya pro zabudovu mist 7 listopada 1834 r druzhina chinovnika Ivana Zhitnickogo Olga zvernulasya do Kiyivskogo budivelnogo komitetu z prohannyam dozvoliti zbuduvati u Staromu misti na novostvorenij po Kozinomu boloti vulici fasad 3 go derev yanogo budinku U travni 1835 r koli Ivan Zhitnickij poprosiv u Budivelnogo komitetu poziku dlya zavershennya budivnictva novij dim v osnovnomu vzhe bulo sporudzheno Ce buv nevelikij ale dobrotnij odnopoverhovij budinok iz mansardoyu ta pidvalom Budivlya derev yana tinkovana zovni pofarbovana V jogo osnovi pryamokutnik vuzkoyu storonoyu iz troma viknami vihodiv na vulicyu Kozine boloto Na pivnichno shidnij podovzhenij fasad vihodila gostroverha mansarda iz viknom Pervisni parametri budinku dovzhina 24 arshini shirina 12 visota 7 arshin vidpovidno 17 06 m 8 53 m 4 26 m Dah pokritij drannyu pid zaliznij cvyah iz vikonnicyami V domi 6 kimnat Gospodar budinku chasiv Tarasa Shevchenka Ivan Zhitnickij buv cholovikom Olgi Prevlockoyi dochki Oleksandra Prevlockogo upravitelya Matusivskogo mayetku general majora O Orlova i pleminnici hudozhnika Stepana Prevlockogo yakij davav pershi uroki malyuvannya Ivanu Soshenkovi i mozhlivo Shevchenku Shevchenko imovirno za poradoyu Soshenka navesni 1846 zhiv oselivsya u budinku Zhitnickogo Prozhivannya Tarasa ShevchenkaU budinku Ivana Zhitnickogo Taras Shevchenko oselivsya pislya svogo povernennya z Sedneva navesni 1846 r Razom z nim oselilisya priyateli hudozhnik Mihajlo Sazhin ta poet i etnograf Oleksandr Afanasyev Chuzhbinskij Pomeshkannya Tarasa Grigorovicha nevelika kimnata vikna yakoyi vihodili na vulicyu ta majsterni roztashovanoyi na mansardi Taras Shevchenko razom z Mihajlom Sazhinim malyuvav kiyivski krayevidi spodivayuchis vidati albom prisvyachenij Kiyevu V cej chas T Shevchenko pracyuvav u Kiyivskij arheologichnij komisiyi i za yiyi zavdannyam stvoriv seriyu arhitekturnih pejzazhiv u 5 ti ukrayinskih guberniyah Z 1846 r Taras Shevchenko buv spivprichetnim do Kirilo Mefodiyivskogo bratstva tayemnoyi politichnoyi organizaciyi zasnovanoyi z iniciativi Mikoli Kostomarova V programnih dokumentah bratstva prostezhuyetsya vpliv idej Tarasa Shevchenka Vlitku 1846 r Taras Shevchenko napisav dvi baladi Rusalka ta Lileya vikoristavshi usni narodni legendi i perekazi 27 listopada 1846 r Taras Shevchenko podaye zayavu na im ya popechitelya Kiyivskogo navchalnogo okrugu pro zarahuvannya na posadu vchitelya malyuvannya u Kiyivskomu universiteti na yaku jogo zatverdili 21 lyutogo 1847 r U berezni 1847 r pislya donosu Oleksiya Petrova pochalisya areshti chleniv bratstva Shevchenka zaareshtuvali 5 kvitnya 1847 r vidpravili pid konvoyem do Peterburga j uv yaznili v kazemati tak zvanogo Tretogo viddilu Majzhe rik do areshtu 5 kvitnya 1847 r z viyizdami Taras Shevchenko zhiv u comu budinku tobto orenduvav kimnatu v domi Ivana Zhitnickogo Spogadi suchasnikiv pro ShevchenkaOleksandr Afanasyev Chuzhbinskij Koli Shevchenko povernuvsya iz Sedneva mi zustrili jogo davnogo tovarisha hudozhnika Sazhina i nezabarom oselilisya vsi razom na Hreshatiku po vulici sho zvalasya Kozine boloto Nichogo ne bulo priyemnishogo vid nashih vechoriv koli povernuvshis stomleni dodomu mi rozchinyali vikna sidali do chayu i rozpovidali svoyi prigodi za den Prote chasom na Shevchenka napadali linoshi i vin tak buvav radij doshovim dnyam sho ne pidvodivsya z lizhka i chitav abo novi zhurnali abo potribni jomu istorichni tvori distavati yaki bulo moyim obov yazkom Viktor Askochenskij pro kimnatu Shevchenka i zhebraka U chervni 1846 p ne pam yatayu yakogo chisla zajshov ya do Shevchenka v jogo kvartiru na Kozinomu boloti Speka bula nesterpna Taras lezhav na divani v samij sorochci Znyavshi z sebe verhnij odyag ya buhnuvsya na lizhko Rozmovlyati ne bulo niyakoyi zmogi nas prosto rozvarilo Vidpochivshi trohi ya pochav oglyadati vse sho mene otochuvalo bidnist i zanehayanist prosvichuvalis u vsomu Na velikomu nichim ne nakritomu stoli valyalisya najriznomanitnishi rechi knigi papir tyutyun nedopalki sigar tyutyunovij popil poderti rukavichki viterta kravatka hustochki chogo tilki tam ne bulo Pomizh cim motlohom buli rozkidani midni j sribni groshi i navit na moye zdivuvannya pivimperial U cej chas pidijshov do vikna slipij zasmaglij zhebrak z povodirem Ya pidvivsya i vzyav yakus midnu monetu shob podati Stijte skazav Taras sho ce vi jomu dayete Ya skazav E kazna sho I v tu zh mit vstav iz divana vzyav pivimperial i podav jogo zhebrakovi Slipij pomacavshi monetu i zapitavshi pro shos u svogo povodirya prostyagnuv ruku u vikno z oderzhanim pivimperialom Spasibi vam pane skazav vin ale ya takoyi ne vizmu nehaj yij vsyachina U starciv takih groshej ne buvaye Vizmit yiyi sobi a meni dajte shmatok hliba chi sho Taras dav jomu pivkarbovancya zhebrak postoyavshi i podumavshi trohi vidijshov od vikna burmochuchi molitvi i rizni dobri pobazhannya O bachite skazav Taras Sho to znachit bidaka I groshej boyitsya velikih bo to panam tilki mozhna mati yih Zharko panichu zakinchiv vin i znovu lig na divan Yulian Belina Kendzhickij yakij meshkav u bidinku navroti 1 Sho najdivnishe sho v budinochku naproti cherez dorogu tilki zustriv ya duzhe veselogo tovarisha z yakim mi poznajomilis divnim sposobom Ce malyar i poet v odnij osobi Zvetsya Taras Shevchenko 2 Pro Mikolu Kostomarova v budinochku Ivana Zhitnickogo Odnogo razu zabigaye do mene Shevchenko pid vechir i kazhe Prihod do mene sogodni yak smerkne pro shos pogovorimo Skazav ce yakims tayemnichim tonom i zacikaviv mene Ya prijshov ale htos na kogo chekali ne z yavivsya Shevchenko buv pohmurij ale ne nazvav cogo kogos Tayemnichist ochevidno jogo muchila bo nastupnogo dnya prijshov do mene i hoch ya ni pro sho ne pitav sam pochav govoriti Budinok naprikinci HIH na pochatku HH st Meshkanci budinku beregli pam yat pro Shevchenka She u 1870 h rr yak zgaduvav profesor Andronik Stepovich vihovanci kolegiyi Pavla Galagana prihodili syudi na ekskursiyu Pislya smerti vlasnika Ivana Zhitnickogo v 1889 r vse neruhome majno uspadkuvav sin Ivan splativshi groshovu kompensaciyu sestram Ganni Viri ta Mariyi 1900 r sadibu bulo podileno navpil Odnu chastinu pid 8 b pridbav inzhener shlyahiv spoluchennya Anatolij Tiltin a reshtu sadibi z budinkom piznishe u 1906 r kupila Sofiya Peterson V pershi roki HH st tut meshkala yakij chas Nadiya Surovcova yaka zalishila memuari pro budikok i sadibu Ale bilya budinku bulo velike a meni vono zdavalosya velicheznim podvir ya vse v zelenij gustij travi i dva sadki z chudesnimi smachnimi grushami ta staroyu shovkoviceyu Kvitiv u sadkah ne bulo bo dereva nadto stari i vsya zemlya vkrivalasya vid vogkokosti zelenim mohom i po nij lazili doshovi hrobaki Po kutah budinku stoyali veliki dizhi povni doshovoyi vodi z pid rinv Vona zh podaruvala muzeyu fisgarmoniyu yaka nalezhala Zhitnickim z vidpovidnim zapisom u darchij Peredayu Kiyivskomu memorialnomu muzeyi Shevchenka obicyanij dar nevelichku fisgarmoniyu Tim bilshe lyubij meni cej muzej sho vin ne tilki prisvyachenij najdorozhchomu meni pismenniku a she j mistitsya u budinku mogo pradida de minulo kilka rokiv mogo ditinstva v 1900 h rokah V 1918 r ukladeno reyestr istorichnih pam yatok Kiyeva do yakogo vnesli j budinok I Zhitnickogo Za radyanskoyi vladi budinok stav komunalnoyu vlasnistyu 1923 r profesor Kiyivskogo hudozhnogo institutu Vasil Krichevskij dav zavdannya svoyemu uchnevi Fedoru Titarenku zrobiti obmiri sporudi Nevdovzi znamenitij hudozhnik i gromadskij diyach zrobiv povnij opis sporudi ta istoriyi perebuvannya v nij Tarasa Shevchenka z priyatelyami nagolosivshi sho varto bulo b ulashtuvati budinok Shevchenka na Kozinomu boloti z hatoyu chitalneyu muzeyem i t in V 1925 r Vasil Krichevskij zaznachav Budinok v duzhe poganomu stani osoblivo z dvoru Poobluplyuvavsya tink vikrivilis hidniki povijmani vikna v verhnomu vestibyuli Dvorova liniya fasada rujnuyetsya cherez yami sho utvorilis povoli vid rozmivannya doshami pidvalnih krinic Protikayuchi cherez ci yami i zalivayuchi pidvali voda zagrozhuye zrujnuvati fundament Ale divlyachis na zovnishnyu davnist i na 96 rokiv isnuvannya budinok she dovgo mozhe stoyati bo zroblenij vin z dereva horoshogo j trivalogo Jomu tilki treba dati vchasnij remont Muzej12 serpnya 1925 r Kiyivskij Okruzhnij vikonkom daye rozporyadzhennya upravlinnyu komunalnogo gospodarstva pro vidselennya meshkanciv provedennya remontu ta peredachu budinku u vidannya Akademiyi nauk Vasilyu Krichevskomu nalezhit ne tilki sama porushennya pitannya pro restavraciyu a j hudozhnye kerivnictvo oformlennyam budinku muzeyu skladannya hudozhnih proektiv kimnat majsterni j sadu 10 listopada 1928 roku bulo urochisto vidkrito muzej dlya vidviduvachiv Protyagom 1928 1941 rr Muzej popovnivsya originalnimi robotami radyanskih hudozhnikiv ekspoziciya chas vid chasu zminyuvalas Prote u povoyennij chas ekspoziciya bula bidnoyu i nedoskonaloyu 1944 1951 rokiv muzej ocholyuvala shevchenkoznavec K P Doroshenko U 1946 roci na podvir yi muzeyu bulo vstanovleno bronzovij byust molodogo T G Shevchenka skulptor Galina Lvivna Petrashevich Ce stalosya rivno cherez 100 rokiv pislya togo yak Taras Shevchenko vpershe oselivsya v comu budinku U 1969 1973 rr provedeno kompleksnu rekonstrukciyu budinku z zavdannyam vidnoviti viglyad budinku chasiv perebuvannya u nomu T Shevchenka Ninishnya ekspoziciya v povnomu obsyazi rozkrivaye temu perebuvannya T Shevchenka v Kiyevi pid chas troh jogo priyizdiv na batkivshinu nasampered prozhivannya jogo v budinku 1846 roku Naukovci na choli z zaviduvachkoyu muzeyu O Shevchenko stvorili ekspoziciyu yaka vidpovidaye vsim vimogam literaturno memorialnogo budinku muzeyu Shoroku muzej vidviduye blizko 10 tisyach lyudej Jogo spriyatliva aura dozvolyaye vidvolikatisya vid sirogo budennya j porinuti u svit tvorchogo nathnennya i spokoyu Kerivniki muzeyuVolodimir Miyakovskij 1928 1929 Andrij Tereshenko 1941 1943 Katerina Doroshenko 1944 1951 iz 1951 timchasovo v o direktora Dmitro Krasickij 1951 53 Mikola Macapura 1953 1956 Platon Bileckij 1957 1960 Vasil Kosyan 1962 1966 Mariya Gajduchok 1971 1974 Olga Shevchenko 1992 2008 Nadiya Orlova 2012 2019 PrimitkiLopata P Arhiv originalu za 15 listopada 2021 Procitovano 15 listopada 2021 Karpenko O Literaturno memorialnij budinok muzej Tarasa Shevchenka Kiyiv Shevchenkivska enciklopediya v 6 t T 3 I L NAN Ukrayini In t l ri im T G Shevchenka redkol M G Zhulinskij gol ta in K 2013 C 822 824 Petrik T Do Istoriyi restavraciyi budinku muzeyu Tarasa Shevchenka v Kiyevi Materiali Vseukrayinskoyi naukovo praktichnoyi konferenciyi Svyatij Kiyiv nash velikij prisvyachenoyi 170 richchyu perebuvannya Shevchenka u Kiyevi K Drukarskij dvir Olega Fedorova 2018 C 107 Karpenko O Budinok muzej Tarasa Shevchenka i Nadiya Surovcova na perehresti istorij Kiyiv i kiyani u sociokulturnomu prostori HIH HHI stolit shevchenkoznavchij diskurs do 200 richchya vid dnya narodzhennya Tarasa Shevchenka materiali Vseukr nauk prakt konferenciyi 29 trav 2014 r v m Kiyevi M vo osviti i nauki Ukrayini Kiyiv un t im B Grinchenka Nacionalnij muzej Tarasa Shevchenka Blagodijnij fond spriyannya rozvitku osviti imeni Borisa Grinchenka red V O Ognev yuk ta in K Kiyivskij un t im B Grinchenka 2014 C 222 Zlenko G Zhitnickij Ivan Ivanovich 1808 1889 Shevchenkivska enciklopediya v 6 t t 2 G Z NAN ukrayini In t l ri im T G Shevchenka redkol M G Zhulinskij gol ta in K 2012 S 16 Buklet Literaturno memorialnij budinok muzej Tarasa Shevchenka v Kiyevi 2003 r Avtor uporyadnik Shevchenko Olga Arhiv originalu za 16 listopada 2021 Procitovano 16 listopada 2021 Arhiv originalu za 16 listopada 2021 Procitovano 16 listopada 2021 Arhiv originalu za 16 listopada 2021 Procitovano 16 listopada 2021 Arhiv originalu za 16 listopada 2021 Procitovano 16 listopada 2021 Orlova N PDF Arhiv originalu PDF za 15 listopada 2021 Procitovano 15 listopada 2021 PDF Arhiv originalu PDF za 28 listopada 2021 Procitovano 28 listopada 2021 Karpenko O Rodina Zhitnickih Peretini dol Materiali Vseukrayinskoyi naukovo praktichnoyi konferenciyi Svyatij Kiyiv nash velikij prisvyachenoyi 170 richchyu perebuvannya Shevchenka u Kiyevi K Drukarskij dvir Olega Fedorova 2018 C 99 Orlova N Oselya Tarasa Shevchenka na Kozinomu boloti Viche 2016 5 6 S 72 73 PDF Arhiv originalu PDF za 28 listopada 2021 Procitovano 28 listopada 2021 Byust Shevchenko T G vo dvore domika muzeya Interesnyj Kiev www interesniy kiev ua ros Procitovano 24 lipnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya DzherelaO V Karpenko O G Somka Kiyivskij literaturno memorialnij budinok muzej T Shevchenka Enciklopediya Suchasnoyi Ukrayini enciklopediya elektronna versiya red I M Dzyuba A I Zhukovskij M G Zheleznyak ta in NAN Ukrayini NTSh Kiyiv Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2012 T 12 URL https esu com ua article 11334 data pereglyadu 18 11 2022 Kiyivskij literaturno memorialnij budinok muzej T Shevchenka Enciklopediya Suchasnoyi Ukrayini Piskova Ye M Shevchenka Tarasa muzeyi ta zapovidniki 13 bereznya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 614 ISBN 978 966 00 1359 9