Міттал Стіл Кривий Ріг (2006) | |
---|---|
![]() Виробництво катанки | |
47°53′01″ пн. ш. 33°23′27″ сх. д. / 47.883734000027772026° пн. ш. 33.39087900002777332° сх. д.Координати: 47°53′01″ пн. ш. 33°23′27″ сх. д. / 47.883734000027772026° пн. ш. 33.39087900002777332° сх. д. | |
Тип | Публічне акціонерне товариство |
Організаційно-правова форма господарювання | акціонерне товариство і публічна компанія |
Галузь | чорна металургія |
Доля | ПФТС: KSTL |
Засновано | 4 серпня 1934 р. |
Засновник(и) | Вища рада народного господарства |
Причина закриття | ПФТС: KSTL |
Штаб-квартира | вул. Криворіжсталі, 1 |
Ключові особи | Мауро Лонгобардо, Генеральний директор АрселорМіттал Кривий Ріг |
Продукція | чавун, сталь, прокат, арматура, катанка |
Співробітники | 19000 (2022) |
Холдингова компанія | ArcelorMittal |
Дочірні компанії | ПП «Стіл Сервіс» і «Ливарно-механічний завод» |
ukraine.arcelormittal.com | |
Нагороди | |
|
«АрселорМіттал Кривий Ріг» (до 1991 р. — Криворізький металургійний завод ім. Леніна, до 2005 р. — «Криворіжсталь», у 2005–2007 рр. — «Міттал Стіл Кривий Ріг») — металургійний комбінат; публічне акціонерне товариство; найбільше підприємство гірничо-металургійного комплексу України (частка на ринку металопродукції — 20 %). Працює у складі міжнародної корпорації АрселорМіттал — найбільшого іноземного інвестора в Україні.
Комбінат знаходиться у місті Кривий Ріг, поблизу житломасива Червона.
Діяльність підприємства охоплює весь виробничий ланцюжок від видобутку залізної руди та виробництва коксу до виготовлення готової металопродукції. «АрселорМіттал Кривий Ріг» спеціалізується на виробництві довгомірного прокату, зокрема, арматури й катанки, сортового прокату, кутиків, смуги та заготовки. Виробничі потужності комбінату, що має повний виробничий цикл, розраховані на щорічний випуск понад 6 млн тонн сталі, більше 5 млн тонн прокату й понад 5,5 млн тонн чавуну.
«АрселорМіттал Кривий Ріг» є найбільшим експортером, 85 % готової продукції експортується.
Історія
16 червня 1931 року голова ВСНХ СРСР Григорій Орджонікідзе підписує наказ про будівництво Криворізького металургійного заводу. Згідно з наказом завод необхідно було ввести в роботу вже до кінця 1932 року. Будівництво почалося в 1931 році на базі залізняку Криворізького залізорудного басейну (Кривбасу). Начальником будівництва і першим директором заводу був призначений колишній бойовий комісар, досвідчений керівник і особистий друг Орджонікідзе Яків Ілліч Весник. Після смерті Орджонікідзе розпочалася розправа над родичами та знайомими наркома. 10 листопада 1937 Яків Весник був заарештований і 17 листопада розстріляний; його дружина була відправлена на заслання до Казахстану, а діти — поміщені в дитячий будинок.
Насамперед необхідно було вибрати місце для майбутнього гіганта металургії. Розглядалися 4 варіанти: у районі сучасного Карачуновського водосховища, на Гданцівці (на базі вже існуючого чавуноливарного заводу), поруч із станцією Кривий Ріг (зараз Кривий Ріг—Західний) і, нарешті, недалеко від станції Червона. Вирішили зупинитися на останньому варіанті.
4 серпня 1934 року була запущена перша доменна піч. Цей день вважається днем народження заводу. Вже за чотири місяці домна дала рекордну кількість чавуну — 337 тонн замість запланованих 220-ти. Першій домні дали ім'я «Комсомолка».
До Другої світової війни було введено 3 доменних печі та бесемерівський цех у складі двох конвертерів. На початку війни частина обладнання заводу була евакуйована у Нижній Тагіл. Під час німецької окупації міста (15 серпня 1941 — 22 лютого 1944) завод був зруйнований. Після війни відновлений, реконструйований та розширений.
Підприємство нагороджене Орденом Леніна та Орденом Трудового Червоного Прапора. З 1956 року завод бурхливо розвивається — щорічно вводяться в експлуатацію нові потужності. 30 грудня 1974 року на підприємстві запущено в експлуатацію найпотужнішу на той час у світі доменну піч № 9 з корисним об'ємом 5 000 м. Разом з нею стала до роботи ТЕЦ № 3.
Приватизація і реприватизація (2004—2006 рр.)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemszTDBGeVkyVnNiM0pOYVhSMFlXeGZTM0o1ZG5scFgxSnBhRjh3TWk1cWNHY3ZNakl3Y0hndFFYSmpaV3h2Y2sxcGRIUmhiRjlMY25sMmVXbGZVbWxvWHpBeUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
За оцінкою директора Міжнародного інституту приватизації, власності та інвестицій О. Рябченка, ринкова ціна підприємства становить 1,3 млрд доларів. Ще вищу ціну за підприємство називав у 2004 році В. Пинзеник — на його думку, «Криворіжсталь» коштувала 5-6 млрд доларів. Але Фонд держмайна України вирішив, що 4,26 млрд грн (близько 800 млн доларів) — це хороша ціна за підприємство.
Заявки на участь у приватизаційному конкурсі 2004 року подали 6 претендентів, деякі з яких пропонували значно вищу ціну. Але умови конкурсу були складені таким чином, що єдиним покупцем зміг стати лише промислово-фінансовий консорціум «Інвестиційно-металургійний союз» (ІМС; засновники — Рінат Ахметов і Віктор Пінчук).
14 червня 2004 р. ІМС було визнано переможцем конкурсу. Консорціум заплатив за 93,02%-ний пакет акцій 4 млрд 260 млн грн (при стартовій ціні 3 млрд 806 млн грн).
Практично одразу продаж «Криворіжсталі» було оскаржено в судах як проведений з порушенням законодавства, на неконкурентних засадах, за заниженою ціною. Але Господарський суд міста Києва 19 серпня 2004 року та Вищий господарський суд України 22 жовтня 2004 року визнали згадану оборудку законною.
Після зміни влади в країні, 7 лютого 2005 року Генеральна прокуратура України внесла касаційне подання у Верховний Суд України з вимогою скасувати згадані судові рішення, що Верховний Суд і зробив 1 березня 2005 року. 22 квітня 2005 року Господарський суд м. Києв визнав незаконним продаж 93,02%-ного пакету акцій «Криворіжсталі» та постановив повернути їх Фонду держмайна України (16 червня «ІНГ Банк Україна», що зберігає акції «Криворіжсталі», перевів їх з рахунку ІМС на рахунок ФДМ).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV4THlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01GOGxSREFsT1VFbFJERWxPREFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRallsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJEQWxRakFsUkRBbFFrSWxSREVsT0VNdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1ZCTVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9VRWxSREVsT0RBbFJEQWxRamdsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWpZbFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Уряд доручив Фонду держмайна терміново підготувати документи, необхідні для повторної приватизації «Криворіжсталі». ІМС запропонував уряду до закінчення судової тяганини укласти мирову угоду у справі приватизації комбінату. Президент В. Ющенко висловився за можливість мирової, але прем'єр Ю. Тимошенко заявила про «безглуздість» її укладення.
18 червня Кабінет Міністрів України ухвалив рішення про повторний продаж 93,02%-го пакету акцій «Криворіжсталі». Згідно з затвердженими урядом умовами приватизації, початкова ціна продажу пакету склала близько 10 млрд грн (близько 2 млрд доларів). Тобто стартова ціна у порівнянні з 2004 роком зросла майже у два з половиною рази.
Конкурсні гарантії за участь у конкурсі у розмірі 10 % від стартової ціни (1 млрд грн) внесли на рахунок ФДМУ лише три структури: Mittal Steel Germany GmbH, консорціум «Індустріальна група» та ТОВ «Смарт-груп».
18 жовтня у Верховній Раді було зроблено спробу зірвати продаж «Криворіжсталі». Депутати несподівано проголосували за постанову № 8263-1 "Про збереження у власності держави пакету акцій ВАТ «Криворіжсталь», запропоновану членами фракції «Регіони України» В. Зубановим і Г. Самофаловим, а також ухвалили в першому читанні два законопроєкти — про введення мораторію на приватизацію пакета акцій, який належить державі в статутному фонді ВАТ «Криворіжсталь», запропонований Л. Кириченко («Регіони України») та І. Шаровим (фракція «Вперед, Україно!»), і про включення «Криворіжсталі» в перелік об'єктів права державної власності, що не підлягають приватизації (автор — Л. Кириченко, «Регіони України»). За ці рішення голосували фракції «Регіонів України», комуністів, соціалістів, СДПУ(о) та Народної партії України. Проти — «Наша Україна», УНП, ПРП, НРУ, БЮТ, «Єдина Україна».
Проте 24 жовтня 2005 року приватизаційний конкурс відбувся. Його переможцем визнали компанію Mittal Steel Germany GmbH. Вона виявила готовність виплатити за 93%-й пакет акцій «Криворіжсталі» 24 млрд 200 млн грн (4,8 млрд доларів США), що у 2,4 раза перевищує стартову ціну і в 6 разів — суму, отриману за підприємство у 2004 році. Це стало прикладом найбільш прозорої приватизації в історії незалежної України.
Інвестиційна програма
Комбінат успішно працював в період 2005—2008 років, до всесвітньої світової фінансової кризи у 2009 році. Але вже у 2010 році обсяги продукції були відновлені до докризового рівня, а компанія розпочинає масштабне оновлення своїх виробничих потужностей.
Ключові інвестиційні проєкти (2006—2022 роки)
- Реконструкція коксових батарей № 3 та № 4 (199 млн доларів);
- Капітальний ремонт I розряду доменної печі № 8 (127 млн доларів);
- Реконструкція кисневого блоку № 2 (45 млн доларів);
- Будівництво першої на підприємстві машини безперервного лиття заготовок і печі-ковша (112 млн доларів);
- Будівництво нової лінії упаковки прокату на дрібносортовому стані 250-2 (16 млн доларів);
- Капітальний ремонт I розряду доменної печі № 6 (117 млн доларів);
- Будівництво комплексу з приготування та вдування пиловугільного палива у доменну піч № 9 (60 млн доларів);
- Реконструкція коксових батарей № 5 та 6 із впровадженням природоохоронних заходів і автоматизованої системи екологічного моніторингу (157 млн доларів);
- Модернізація агломераційного цеху № 2 (понад 180 млн доларів);
- Будівництво двох нових машин безперервного лиття заготовок (понад 160 млн доларів);
- Реконструкція дрібносортового стану 250-4 (понад 60 млн доларів);
- Будівництво нових установок очищення газу за конвертерами № 4, 5, 6 із допалюванням СО і впровадженням автоматизованої системи екологічного моніторингу (65 млн доларів);
- З 2008 до 2015 року загалом близько 500 млн доларів було інвестовано для оновлення застарілих дробарок, придбання нового обладнання для рудозбагачувальних фабрик (загалом три секції), закупівлі нових кульових млинів, модернізації гірничої та кар'єрної техніки, відкриття нового горизонту на шахті (1 135 м), реконструкції хвостосховищ.
- Будівництво нової фабрики огрудкування (250 млн доларів)
- Реконструкція доменної печі № 9 (270 млн доларів)
- Реконструкція газоочисток конвертерного цеху (80 млн доларів)
За 17 років роботи в Україні загальні інвестиції компанії АрселорМіттал склали більше 10 млрд доларів (4,8 млрд доларів — сума придбання підприємства під час приватизації + понад 6 млрд доларів — інвестиції у розвиток виробництва).
З 18 лютого 2020 року Генеральним директором «АрселорМіттал Кривий Ріг» є Мауро Лонгобардо.
Російсько-українська війна
На початку 5 грудня 2022 на територію заводу влучили російські ракети, вбили одного й поранили іще трьох співробітників компанії. На місце події була викликана пожежна і медична служба та представників департаменту охорони праці.
6 червня 2023 року пресслужба підприємства повідомила, що через підрив Каховської гідроелектростанції підприємство зупинить виплавку сталі та виробництво прокату аби зменшити споживання води яке використовує обладнання для охолодження.
Судові справи
5 січня 2022 року кошти на рахунках "АрселорМіттал Кривий Ріг" були заблоковані Офісом Генерального прокурора України разом з Шевченківським судом м. Київ. Українські банки отримали вимогу виконати рішення суду від 30 листопада 2021 року щодо накладення арешту на рахунки підприємства.
20 січня 2022 року рахунки, на які раніше було накладено арешт у справі про ухилення від сплати податків, були розблоковані для сплати податків та виплати зарплат.
Обсяги виробництва
2021 рік:
- видобуток залізної руди — 26,4 млн т;
- концентрат — 11 млн т;
- чавун — 5,3 млн т;
- сталь — 4,9 млн т;
- прокат — 4,6 млн т;
Керівники
- Веснік Яків Ілліч — засновник і перший директор заводу у 1931—1937 рр.;
- Івановський Георгій Іванович — директор у 1937—1938 рр.;
- — директор у 1939—1940 рр.;
- Рязанов Федір Федорович — директор у 1940—1941 і 1947—1959 рр.;
- — директор у 1944—1946 рр.;
- Галатов Микола Семенович — директор з липня 1959 по 1968 рр.;
- Бородулін Анатолій Іванович — директор з 28 квітня 1968 по 1972 рр.;
- Гуров Микола Олексійович — директор у 1972—1981 рр.;
- Гладуш Віктор Дмитрович — директор у 1981—1986 рр.;
- Носов Костянтин Григорович — директор у 1986—1993 рр.;
- — директор у 1993—1996 рр.;
- — директор у 1996—1998 рр.;
- — директор у 1998—1999 рр.;
- Дубина Олег Вікторович — директор у 1999—2001 рр.;
- — директор у 2001—2005 рр.;
- — генеральний директор у 2005—2008 рр.;
- Жан Робер Жуе — генеральний директор у 2008—2010 рр.;
- — генеральний директор у 2010 рр.;
- — генеральний директор у 2012—2014 рр.;
- Калон Парамжит — генеральний директор у 2014—2019 рр.;
- Лонгобардо Мауро — генеральний директор з 2020 р.
Відзнаки
2023 року АрселорМіттал Кривий Ріг зайняв 8 місце в рейтингу найкращих роботодавців за оцінкою журналу «ТОП-100. Рейтинги найбільших» видання Delo.ua.
Примітки
- Вночі ворожі ракети влучили по території підприємства «АрселорМіттал Кривий Ріг». Укрінформ. 5 грудня 2022.
- "АрселорМіттал Кривий Ріг" призупинив виробництво сталі після підриву Каховської ГЕС — Delo.ua. delo.ua (укр.). 6 червня 2023. Процитовано 13 червня 2023.
- «АрселорМиттал Кривой Ріг» приостановил производство стали, чтобы снизить потребление воды в критических условиях. Facebook (укр.). Процитовано 13 червня 2023.
- “АрселорМіттал” може не виплатити зарплати через арешт рахунків. Економічна правда (укр.). Процитовано 19 квітня 2023.
- Журнал "ТОП-100. Рейтинги найбільших" визначив найкращих роботодавців України. Delo.ua. 25 серпня 2023. Процитовано 21 січня 2024.
Посилання
- Не тільки для зерна. Розблокувати порти важливо для виживання української металургії Архівовано 2 вересня 2022 у Wayback Machine. (02.09. 2022);
- «У нас був найкращий рік з 2008-го, а зараз сподіваємось хоча б вийти в нуль». Війна не зупинила «АрселорМіттал Кривий Ріг». Як перебудовує бізнес найбільший металургійний комбінат Архівовано 23 травня 2022 у Wayback Machine. (23.05.2022);
- «Це питання виживання, а не прибутку». Інтерв'ю з гендиректором АрселорМіттал Кривий Ріг про перезапуск виробництва Архівовано 27 липня 2022 у Wayback Machine. (12.04. 2022);
- «АрселорМіттал Кривий Ріг» законсервував виробництво. Як підприємство перебудовується в умовах війни. Інтервʼю з генеральним директором Мауро Лонгобардо Архівовано 22 травня 2022 у Wayback Machine. (04.03.2022);
- Місце під сонцем. Як вписується Криворізький металургійний комбинат в «озеленювану» сталеву имперію Лакшмі Миттала Архівовано 11 травня 2022 у Wayback Machine. (12.10.2021);
- Гендиректор АМКР о политическом влиянии на бизнес, инвестициях, отношениях с профсоюзами и зарплате. Часть 1 Архівовано 10 травня 2022 у Wayback Machine. (17.11.2021);
- Гендиректор АМКР о ренте на руду, проблемах с логистикой и зеленой модернизации доменных печей. Часть 2 (22.11.2021);
- Голова "Криворіжсталі" Мауро Лонгобардо: рента, електроенергія, газ – усе це має бути дешевше Архівовано 26 серпня 2022 у Wayback Machine. (23.06.2021);
- ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», корпоративний сайт [ 11 травня 2020 у Wayback Machine.];
- . http://uprom.info/. Національний промисловий портал. 17 липня 2018. Архів оригіналу за 17 липня 2018. Процитовано 17 липня 2018.
- . http://uprom.info/. Національний промисловий портал. 25 липня 2018. Архів оригіналу за 25 липня 2018. Процитовано 25 липня 2018.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
footnotes intl production equity ArselorMittal Krivij RigMittal Stil Krivij Rig 2006 LogotipVirobnictvo katankiVirobnictvo katanki47 53 01 pn sh 33 23 27 sh d 47 883734000027772026 pn sh 33 39087900002777332 sh d 47 883734000027772026 33 39087900002777332 Koordinati 47 53 01 pn sh 33 23 27 sh d 47 883734000027772026 pn sh 33 39087900002777332 sh d 47 883734000027772026 33 39087900002777332TipPublichne akcionerne tovaristvoOrganizacijno pravova forma gospodaryuvannyaakcionerne tovaristvo i publichna kompaniyaGaluzchorna metalurgiyaDolyaPFTS KSTLZasnovano4 serpnya 1934 r Zasnovnik i Visha rada narodnogo gospodarstvaPrichina zakrittyaPFTS KSTLShtab kvartiravul Krivorizhstali 1Klyuchovi osobiMauro Longobardo Generalnij direktor ArselorMittal Krivij RigProdukciyachavun stal prokat armatura katankaSpivrobitniki19000 2022 Holdingova kompaniyaArcelorMittalDochirni kompaniyiPP Stil Servis i Livarno mehanichnij zavod ukraine arcelormittal comNagorodi ArselorMittal Krivij Rig u Vikishovishi ArselorMittal Krivij Rig do 1991 r Krivorizkij metalurgijnij zavod im Lenina do 2005 r Krivorizhstal u 2005 2007 rr Mittal Stil Krivij Rig metalurgijnij kombinat publichne akcionerne tovaristvo najbilshe pidpriyemstvo girnicho metalurgijnogo kompleksu Ukrayini chastka na rinku metaloprodukciyi 20 Pracyuye u skladi mizhnarodnoyi korporaciyi ArselorMittal najbilshogo inozemnogo investora v Ukrayini Kombinat znahoditsya u misti Krivij Rig poblizu zhitlomasiva Chervona Diyalnist pidpriyemstva ohoplyuye ves virobnichij lancyuzhok vid vidobutku zaliznoyi rudi ta virobnictva koksu do vigotovlennya gotovoyi metaloprodukciyi ArselorMittal Krivij Rig specializuyetsya na virobnictvi dovgomirnogo prokatu zokrema armaturi j katanki sortovogo prokatu kutikiv smugi ta zagotovki Virobnichi potuzhnosti kombinatu sho maye povnij virobnichij cikl rozrahovani na shorichnij vipusk ponad 6 mln tonn stali bilshe 5 mln tonn prokatu j ponad 5 5 mln tonn chavunu ArselorMittal Krivij Rig ye najbilshim eksporterom 85 gotovoyi produkciyi eksportuyetsya Istoriya16 chervnya 1931 roku golova VSNH SRSR Grigorij Ordzhonikidze pidpisuye nakaz pro budivnictvo Krivorizkogo metalurgijnogo zavodu Zgidno z nakazom zavod neobhidno bulo vvesti v robotu vzhe do kincya 1932 roku Budivnictvo pochalosya v 1931 roci na bazi zaliznyaku Krivorizkogo zalizorudnogo basejnu Krivbasu Nachalnikom budivnictva i pershim direktorom zavodu buv priznachenij kolishnij bojovij komisar dosvidchenij kerivnik i osobistij drug Ordzhonikidze Yakiv Illich Vesnik Pislya smerti Ordzhonikidze rozpochalasya rozprava nad rodichami ta znajomimi narkoma 10 listopada 1937 Yakiv Vesnik buv zaareshtovanij i 17 listopada rozstrilyanij jogo druzhina bula vidpravlena na zaslannya do Kazahstanu a diti pomisheni v dityachij budinok Budivnictvo domennoyi pechi 1960 Nasampered neobhidno bulo vibrati misce dlya majbutnogo giganta metalurgiyi Rozglyadalisya 4 varianti u rajoni suchasnogo Karachunovskogo vodoshovisha na Gdancivci na bazi vzhe isnuyuchogo chavunolivarnogo zavodu poruch iz stanciyeyu Krivij Rig zaraz Krivij Rig Zahidnij i nareshti nedaleko vid stanciyi Chervona Virishili zupinitisya na ostannomu varianti 4 serpnya 1934 roku bula zapushena persha domenna pich Cej den vvazhayetsya dnem narodzhennya zavodu Vzhe za chotiri misyaci domna dala rekordnu kilkist chavunu 337 tonn zamist zaplanovanih 220 ti Pershij domni dali im ya Komsomolka Do Drugoyi svitovoyi vijni bulo vvedeno 3 domennih pechi ta besemerivskij ceh u skladi dvoh konverteriv Na pochatku vijni chastina obladnannya zavodu bula evakujovana u Nizhnij Tagil Pid chas nimeckoyi okupaciyi mista 15 serpnya 1941 22 lyutogo 1944 zavod buv zrujnovanij Pislya vijni vidnovlenij rekonstrujovanij ta rozshirenij Pidpriyemstvo nagorodzhene Ordenom Lenina ta Ordenom Trudovogo Chervonogo Prapora Z 1956 roku zavod burhlivo rozvivayetsya shorichno vvodyatsya v ekspluataciyu novi potuzhnosti 30 grudnya 1974 roku na pidpriyemstvi zapusheno v ekspluataciyu najpotuzhnishu na toj chas u sviti domennu pich 9 z korisnim ob yemom 5 000 m Razom z neyu stala do roboti TEC 3 Privatizaciya i reprivatizaciya 2004 2006 rr Universitet ArselorMittal Za ocinkoyu direktora Mizhnarodnogo institutu privatizaciyi vlasnosti ta investicij O Ryabchenka rinkova cina pidpriyemstva stanovit 1 3 mlrd dolariv She vishu cinu za pidpriyemstvo nazivav u 2004 roci V Pinzenik na jogo dumku Krivorizhstal koshtuvala 5 6 mlrd dolariv Ale Fond derzhmajna Ukrayini virishiv sho 4 26 mlrd grn blizko 800 mln dolariv ce horosha cina za pidpriyemstvo Zayavki na uchast u privatizacijnomu konkursi 2004 roku podali 6 pretendentiv deyaki z yakih proponuvali znachno vishu cinu Ale umovi konkursu buli skladeni takim chinom sho yedinim pokupcem zmig stati lishe promislovo finansovij konsorcium Investicijno metalurgijnij soyuz IMS zasnovniki Rinat Ahmetov i Viktor Pinchuk 14 chervnya 2004 r IMS bulo viznano peremozhcem konkursu Konsorcium zaplativ za 93 02 nij paket akcij 4 mlrd 260 mln grn pri startovij cini 3 mlrd 806 mln grn Praktichno odrazu prodazh Krivorizhstali bulo oskarzheno v sudah yak provedenij z porushennyam zakonodavstva na nekonkurentnih zasadah za zanizhenoyu cinoyu Ale Gospodarskij sud mista Kiyeva 19 serpnya 2004 roku ta Vishij gospodarskij sud Ukrayini 22 zhovtnya 2004 roku viznali zgadanu oborudku zakonnoyu Pislya zmini vladi v krayini 7 lyutogo 2005 roku Generalna prokuratura Ukrayini vnesla kasacijne podannya u Verhovnij Sud Ukrayini z vimogoyu skasuvati zgadani sudovi rishennya sho Verhovnij Sud i zrobiv 1 bereznya 2005 roku 22 kvitnya 2005 roku Gospodarskij sud m Kiyev viznav nezakonnim prodazh 93 02 nogo paketu akcij Krivorizhstali ta postanoviv povernuti yih Fondu derzhmajna Ukrayini 16 chervnya ING Bank Ukrayina sho zberigaye akciyi Krivorizhstali pereviv yih z rahunku IMS na rahunok FDM Stela Krivorizhstal Uryad doruchiv Fondu derzhmajna terminovo pidgotuvati dokumenti neobhidni dlya povtornoyi privatizaciyi Krivorizhstali IMS zaproponuvav uryadu do zakinchennya sudovoyi tyaganini uklasti mirovu ugodu u spravi privatizaciyi kombinatu Prezident V Yushenko vislovivsya za mozhlivist mirovoyi ale prem yer Yu Timoshenko zayavila pro bezgluzdist yiyi ukladennya 18 chervnya Kabinet Ministriv Ukrayini uhvaliv rishennya pro povtornij prodazh 93 02 go paketu akcij Krivorizhstali Zgidno z zatverdzhenimi uryadom umovami privatizaciyi pochatkova cina prodazhu paketu sklala blizko 10 mlrd grn blizko 2 mlrd dolariv Tobto startova cina u porivnyanni z 2004 rokom zrosla majzhe u dva z polovinoyu razi Konkursni garantiyi za uchast u konkursi u rozmiri 10 vid startovoyi cini 1 mlrd grn vnesli na rahunok FDMU lishe tri strukturi Mittal Steel Germany GmbH konsorcium Industrialna grupa ta TOV Smart grup 18 zhovtnya u Verhovnij Radi bulo zrobleno sprobu zirvati prodazh Krivorizhstali Deputati nespodivano progolosuvali za postanovu 8263 1 Pro zberezhennya u vlasnosti derzhavi paketu akcij VAT Krivorizhstal zaproponovanu chlenami frakciyi Regioni Ukrayini V Zubanovim i G Samofalovim a takozh uhvalili v pershomu chitanni dva zakonoproyekti pro vvedennya moratoriyu na privatizaciyu paketa akcij yakij nalezhit derzhavi v statutnomu fondi VAT Krivorizhstal zaproponovanij L Kirichenko Regioni Ukrayini ta I Sharovim frakciya Vpered Ukrayino i pro vklyuchennya Krivorizhstali v perelik ob yektiv prava derzhavnoyi vlasnosti sho ne pidlyagayut privatizaciyi avtor L Kirichenko Regioni Ukrayini Za ci rishennya golosuvali frakciyi Regioniv Ukrayini komunistiv socialistiv SDPU o ta Narodnoyi partiyi Ukrayini Proti Nasha Ukrayina UNP PRP NRU BYuT Yedina Ukrayina Prote 24 zhovtnya 2005 roku privatizacijnij konkurs vidbuvsya Jogo peremozhcem viznali kompaniyu Mittal Steel Germany GmbH Vona viyavila gotovnist viplatiti za 93 j paket akcij Krivorizhstali 24 mlrd 200 mln grn 4 8 mlrd dolariv SShA sho u 2 4 raza perevishuye startovu cinu i v 6 raziv sumu otrimanu za pidpriyemstvo u 2004 roci Ce stalo prikladom najbilsh prozoroyi privatizaciyi v istoriyi nezalezhnoyi Ukrayini Investicijna programa Kombinat uspishno pracyuvav v period 2005 2008 rokiv do vsesvitnoyi svitovoyi finansovoyi krizi u 2009 roci Ale vzhe u 2010 roci obsyagi produkciyi buli vidnovleni do dokrizovogo rivnya a kompaniya rozpochinaye masshtabne onovlennya svoyih virobnichih potuzhnostej Klyuchovi investicijni proyekti 2006 2022 roki Rekonstrukciya koksovih batarej 3 ta 4 199 mln dolariv Kapitalnij remont I rozryadu domennoyi pechi 8 127 mln dolariv Rekonstrukciya kisnevogo bloku 2 45 mln dolariv Budivnictvo pershoyi na pidpriyemstvi mashini bezperervnogo littya zagotovok i pechi kovsha 112 mln dolariv Budivnictvo novoyi liniyi upakovki prokatu na dribnosortovomu stani 250 2 16 mln dolariv Kapitalnij remont I rozryadu domennoyi pechi 6 117 mln dolariv Budivnictvo kompleksu z prigotuvannya ta vduvannya pilovugilnogo paliva u domennu pich 9 60 mln dolariv Rekonstrukciya koksovih batarej 5 ta 6 iz vprovadzhennyam prirodoohoronnih zahodiv i avtomatizovanoyi sistemi ekologichnogo monitoringu 157 mln dolariv Modernizaciya aglomeracijnogo cehu 2 ponad 180 mln dolariv Budivnictvo dvoh novih mashin bezperervnogo littya zagotovok ponad 160 mln dolariv Rekonstrukciya dribnosortovogo stanu 250 4 ponad 60 mln dolariv Budivnictvo novih ustanovok ochishennya gazu za konverterami 4 5 6 iz dopalyuvannyam SO i vprovadzhennyam avtomatizovanoyi sistemi ekologichnogo monitoringu 65 mln dolariv Z 2008 do 2015 roku zagalom blizko 500 mln dolariv bulo investovano dlya onovlennya zastarilih drobarok pridbannya novogo obladnannya dlya rudozbagachuvalnih fabrik zagalom tri sekciyi zakupivli novih kulovih mliniv modernizaciyi girnichoyi ta kar yernoyi tehniki vidkrittya novogo gorizontu na shahti 1 135 m rekonstrukciyi hvostoshovish Budivnictvo novoyi fabriki ogrudkuvannya 250 mln dolariv Rekonstrukciya domennoyi pechi 9 270 mln dolariv Rekonstrukciya gazoochistok konverternogo cehu 80 mln dolariv Za 17 rokiv roboti v Ukrayini zagalni investiciyi kompaniyi ArselorMittal sklali bilshe 10 mlrd dolariv 4 8 mlrd dolariv suma pridbannya pidpriyemstva pid chas privatizaciyi ponad 6 mlrd dolariv investiciyi u rozvitok virobnictva Z 18 lyutogo 2020 roku Generalnim direktorom ArselorMittal Krivij Rig ye Mauro Longobardo Rosijsko ukrayinska vijna Dokladnishe Rosijsko ukrayinska vijna z 2014 ta Rosijske vtorgnennya v Ukrayinu 2022 Na pochatku 5 grudnya 2022 na teritoriyu zavodu vluchili rosijski raketi vbili odnogo j poranili ishe troh spivrobitnikiv kompaniyi Na misce podiyi bula viklikana pozhezhna i medichna sluzhba ta predstavnikiv departamentu ohoroni praci 6 chervnya 2023 roku pressluzhba pidpriyemstva povidomila sho cherez pidriv Kahovskoyi gidroelektrostanciyi pidpriyemstvo zupinit viplavku stali ta virobnictvo prokatu abi zmenshiti spozhivannya vodi yake vikoristovuye obladnannya dlya oholodzhennya Sudovi spravi5 sichnya 2022 roku koshti na rahunkah ArselorMittal Krivij Rig buli zablokovani Ofisom Generalnogo prokurora Ukrayini razom z Shevchenkivskim sudom m Kiyiv Ukrayinski banki otrimali vimogu vikonati rishennya sudu vid 30 listopada 2021 roku shodo nakladennya areshtu na rahunki pidpriyemstva 20 sichnya 2022 roku rahunki na yaki ranishe bulo nakladeno aresht u spravi pro uhilennya vid splati podatkiv buli rozblokovani dlya splati podatkiv ta viplati zarplat Obsyagi virobnictva2021 rik vidobutok zaliznoyi rudi 26 4 mln t koncentrat 11 mln t chavun 5 3 mln t stal 4 9 mln t prokat 4 6 mln t KerivnikiVesnik Yakiv Illich zasnovnik i pershij direktor zavodu u 1931 1937 rr Ivanovskij Georgij Ivanovich direktor u 1937 1938 rr direktor u 1939 1940 rr Ryazanov Fedir Fedorovich direktor u 1940 1941 i 1947 1959 rr direktor u 1944 1946 rr Galatov Mikola Semenovich direktor z lipnya 1959 po 1968 rr Borodulin Anatolij Ivanovich direktor z 28 kvitnya 1968 po 1972 rr Gurov Mikola Oleksijovich direktor u 1972 1981 rr Gladush Viktor Dmitrovich direktor u 1981 1986 rr Nosov Kostyantin Grigorovich direktor u 1986 1993 rr direktor u 1993 1996 rr direktor u 1996 1998 rr direktor u 1998 1999 rr Dubina Oleg Viktorovich direktor u 1999 2001 rr direktor u 2001 2005 rr generalnij direktor u 2005 2008 rr Zhan Rober Zhue generalnij direktor u 2008 2010 rr generalnij direktor u 2010 rr generalnij direktor u 2012 2014 rr Kalon Paramzhit generalnij direktor u 2014 2019 rr Longobardo Mauro generalnij direktor z 2020 r Vidznaki2023 roku ArselorMittal Krivij Rig zajnyav 8 misce v rejtingu najkrashih robotodavciv za ocinkoyu zhurnalu TOP 100 Rejtingi najbilshih vidannya Delo ua PrimitkiVnochi vorozhi raketi vluchili po teritoriyi pidpriyemstva ArselorMittal Krivij Rig Ukrinform 5 grudnya 2022 ArselorMittal Krivij Rig prizupiniv virobnictvo stali pislya pidrivu Kahovskoyi GES Delo ua delo ua ukr 6 chervnya 2023 Procitovano 13 chervnya 2023 ArselorMittal Krivoj Rig priostanovil proizvodstvo stali chtoby snizit potreblenie vody v kriticheskih usloviyah Facebook ukr Procitovano 13 chervnya 2023 ArselorMittal mozhe ne viplatiti zarplati cherez aresht rahunkiv Ekonomichna pravda ukr Procitovano 19 kvitnya 2023 Zhurnal TOP 100 Rejtingi najbilshih viznachiv najkrashih robotodavciv Ukrayini Delo ua 25 serpnya 2023 Procitovano 21 sichnya 2024 PosilannyaNe tilki dlya zerna Rozblokuvati porti vazhlivo dlya vizhivannya ukrayinskoyi metalurgiyi Arhivovano 2 veresnya 2022 u Wayback Machine 02 09 2022 U nas buv najkrashij rik z 2008 go a zaraz spodivayemos hocha b vijti v nul Vijna ne zupinila ArselorMittal Krivij Rig Yak perebudovuye biznes najbilshij metalurgijnij kombinat Arhivovano 23 travnya 2022 u Wayback Machine 23 05 2022 Ce pitannya vizhivannya a ne pributku Interv yu z gendirektorom ArselorMittal Krivij Rig pro perezapusk virobnictva Arhivovano 27 lipnya 2022 u Wayback Machine 12 04 2022 ArselorMittal Krivij Rig zakonservuvav virobnictvo Yak pidpriyemstvo perebudovuyetsya v umovah vijni Intervʼyu z generalnim direktorom Mauro Longobardo Arhivovano 22 travnya 2022 u Wayback Machine 04 03 2022 Misce pid soncem Yak vpisuyetsya Krivorizkij metalurgijnij kombinat v ozelenyuvanu stalevu imperiyu Lakshmi Mittala Arhivovano 11 travnya 2022 u Wayback Machine 12 10 2021 Gendirektor AMKR o politicheskom vliyanii na biznes investiciyah otnosheniyah s profsoyuzami i zarplate Chast 1 Arhivovano 10 travnya 2022 u Wayback Machine 17 11 2021 Gendirektor AMKR o rente na rudu problemah s logistikoj i zelenoj modernizacii domennyh pechej Chast 2 22 11 2021 Golova Krivorizhstali Mauro Longobardo renta elektroenergiya gaz use ce maye buti deshevshe Arhivovano 26 serpnya 2022 u Wayback Machine 23 06 2021 PAT ArselorMittal Krivij Rig korporativnij sajt 11 travnya 2020 u Wayback Machine http uprom info Nacionalnij promislovij portal 17 lipnya 2018 Arhiv originalu za 17 lipnya 2018 Procitovano 17 lipnya 2018 http uprom info Nacionalnij promislovij portal 25 lipnya 2018 Arhiv originalu za 25 lipnya 2018 Procitovano 25 lipnya 2018