Коронація в Сербії — церемонія коронації, яка узаконювала та супроводжувала процедуру вступ на престол нового монарха Сербського королівства. Коронацію здійснювали церковні першосвященники.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpsTDBOdmNtOXVZWFJwYjI1ZmIyWmZSVzF3WlhKdmNsOUVkU1ZETlNWQk1XRnVKVEpEWDJsdVh5VXlNbFJvWlY5VGJHRjJiMjVwWTE5RmNHbGpKVEl5WHlVeU9ERTVNallsTWprdWFuQm5Mekl5TUhCNExVTnZjbTl1WVhScGIyNWZiMlpmUlcxd1pYSnZjbDlFZFNWRE5TVkJNV0Z1SlRKRFgybHVYeVV5TWxSb1pWOVRiR0YyYjI1cFkxOUZjR2xqSlRJeVh5VXlPREU1TWpZbE1qa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Історія
Церемонія коронації нового правителя (королівська інтронізація) формується в XII столітті. Коронація сербських монархів відбулася в найшанованіших церквах країни.
Коронація Великих князів Сербії та першого короля, ймовірно, проводилася в церкві Св. Петра і Павла в місті Рас. Хоча спочатку монархи Сербії перебували під впливом Папи Римського, наступники Стефана Неманича перейшли під церковний омофор Константинополя, а також перейняли візантійські традиції, в тому числі обряди помазання та коронації монарха.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZpTDBOeWIzZHVYMFpzWlhWeUxXUmxMV3hwY3k1cWNHY3ZNVGd3Y0hndFEzSnZkMjVmUm14bGRYSXRaR1V0YkdsekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Церковний першосвященник (архієпископ, патріарх) помазував і коронував правителя під час урочистої церемонії. Під час якої відбувалась також Служба Божа й спеціальна молитва архієрея, що символізували процес, коли під час акту коронування, Божа благодать сходить на правителя.
Перший король Сербії Стефан II (1196—1228), син Великого князя Стефана I, був увінчаний короною, надісланою Папою Римським Гонорієм III у 1217 р. За твердженням історика Джона ван Антверп Файна, його коронував папський легат в церкві Св. Петра й Павла, Рас.
Стефана вдруге коронував у православній традиції архієпископ Сава, його брат. У своїй грамоті до монастиря Жича, датованої бл. 1224 р. король Стефан постановив коронувати в цьому монастирі всіх майбутніх королів. Сучасники та історики називали його «Першовінчаним королем».
У XX ст. єдина сучасна коронація короля Сербії відбулася в 1904 році, коли король Петро I був коронований у східно-православній християнській традиції на урочистій церемонії в Соборі Воїнства святих Архангелів у Белграді.
Після Першої світової війни Сербія стала частиною нової держави Югославія, але король Петро I не проводив другої коронації. Жоден з двох його наступників: югославські монархи Олександра I та Петра II не були короновані. Це було пов'язано з релігійною різноманітністю нової держави.
Королівські клейноди
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF5THlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTROQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkY4bFJEQWxPVVFsUkRBbFFqVWxSREFsUWtNbFJEQWxRakFsUkRFbE9VRWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUpHSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJMUpVUXdKVUkwSlVRd0pVSXdKVVF4SlRrNEpVUXdKVUkxWHlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpFbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ERWxSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJEQWxRa05mSlVRd0pVSXlKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF4SlRnelh5VkVNU1U0TVNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01TVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE0xOGxSREVsT0RFbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREVsT0ROZkpVUXhKVGd4SlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpEWHlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTROQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNMThsUkRBbE9VWWxSREVsT0RBbFJEQWxRaklsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREVsT0RjbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWtVbFJEQWxRa011YW5Cbkx6SXdNSEI0TFNWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTROQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkY4bFJEQWxPVVFsUkRBbFFqVWxSREFsUWtNbFJEQWxRakFsUkRFbE9VRWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUpHSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJMUpVUXdKVUkwSlVRd0pVSXdKVVF4SlRrNEpVUXdKVUkxWHlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpFbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ERWxSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJEQWxRa05mSlVRd0pVSXlKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF4SlRnelh5VkVNU1U0TVNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01TVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE0xOGxSREVsT0RFbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREVsT0ROZkpVUXhKVGd4SlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpEWHlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTROQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNMThsUkRBbE9VWWxSREVsT0RBbFJEQWxRaklsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREVsT0RjbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWtVbFJEQWxRa011YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Корону короля Стефана назвали «святим вінцем». Пізніше королівську корону стали називати «богодарований вінець Сербського королівства» (bogodarovani venac kraljevstva srpskog).
Сучасні сербські королівські клейноди були створені в Парижі відомими ювелірами братами Фаліз в 1904 році, спеціально для коронації короля Петра I і складалися з королівської корони, кулі, скіпетра, мантії та пряжки мантії. Корона, відома як «корона Карагеоргійовича», була частково зроблена з гармати, якою Карагеоргій користувався під час Першого сербського повстання, і була прикрашена такими деталями, як сербський орел і сербський хрест.
Корона, скіпетр та куля були прикрашені дорогоцінними каменями, видобутими в Сербії та емальованими сербськими національними кольорами (червоним, синім та білим). Мантія була зроблена з фіолетового оксамиту, вишита золотом і підбита горностаєм.
Сакральність та суверенність сербського престолу часто підкреслюється в середньовічних історичних джерелах. Трон та корона були найважливішими королівськими знаками влади в Середні віки.
Список королів
Список сербських королів та дати їх правління.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsxTDB0cGJtZGZVR1YwWlhKZlNWOWhablJsY2w5amIzSnZibUYwYVc5dUpUSkRYekl4WDFObGNIUmxiV0psY2w4eE9UQTBMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFMYVc1blgxQmxkR1Z5WDBsZllXWjBaWEpmWTI5eWIyNWhkR2x2YmlVeVExOHlNVjlUWlhCMFpXMWlaWEpmTVRrd05DNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
- Стефан (1217—1228)
- Стефан Радослав (1228—1233)
- Стефан Владислав (1234—1243)
- Стефан Урош I (1243—1276)
- Стефан Драгутин (1276—1282)
- Стефан Урош II (1282—1321)
- Стефан Костянтин (1321—1322)
- Стефан Дечанський (1322—1331)
- Стефан Душан (1331—1355)
- Стефан Урош V (1355—1371).
- Петро I (1903—1921), коронований у Михайлівському соборі в Белграді 21 вересня 1904 р.
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Коронація в Сербії |
- Fine, John Van Antwerp Jr. (1994). The Late Medieval Balkans: A Critical Survey from the Late Twelfth Century to the Ottoman Conquest. .
- Kalić, Jovanka (1998). «Претече Жиче: Крунидбена места српских владара». Историјски часопис. Istorijski institut. XLIV: 77–87.
- Veselinović, Andrija; Ljušić, Radoš (2008). Srpske dinastije. Službeni glasnik. .
- Twining, Lord Edward Francis (1960). A History of the Crown Jewels of Europe. London, England: B.T. Batsford Ltd.
- Woolley, Reginald Maxwell (1915). Coronation Rites. Cambridge University Press.
- Muir, Thomas (1911). «Coronation» . In Chisholm, Hugh (ed.). Encyclopædia Britannica. 7 (11th ed.). Cambridge University Press.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Koronaciya v Serbiyi ceremoniya koronaciyi yaka uzakonyuvala ta suprovodzhuvala proceduru vstup na prestol novogo monarha Serbskogo korolivstva Koronaciyu zdijsnyuvali cerkovni pershosvyashenniki Koronaciya Stefana Urosha IV DushanaIstoriyaCeremoniya koronaciyi novogo pravitelya korolivska intronizaciya formuyetsya v XII stolitti Koronaciya serbskih monarhiv vidbulasya v najshanovanishih cerkvah krayini Koronaciya Velikih knyaziv Serbiyi ta pershogo korolya jmovirno provodilasya v cerkvi Sv Petra i Pavla v misti Ras Hocha spochatku monarhi Serbiyi perebuvali pid vplivom Papi Rimskogo nastupniki Stefana Nemanicha perejshli pid cerkovnij omofor Konstantinopolya a takozh perejnyali vizantijski tradiciyi v tomu chisli obryadi pomazannya ta koronaciyi monarha Geraldichna serbska korona Cerkovnij pershosvyashennik arhiyepiskop patriarh pomazuvav i koronuvav pravitelya pid chas urochistoyi ceremoniyi Pid chas yakoyi vidbuvalas takozh Sluzhba Bozha j specialna molitva arhiyereya sho simvolizuvali proces koli pid chas aktu koronuvannya Bozha blagodat shodit na pravitelya Pershij korol Serbiyi Stefan II 1196 1228 sin Velikogo knyazya Stefana I buv uvinchanij koronoyu nadislanoyu Papoyu Rimskim Gonoriyem III u 1217 r Za tverdzhennyam istorika Dzhona van Antverp Fajna jogo koronuvav papskij legat v cerkvi Sv Petra j Pavla Ras Stefana vdruge koronuvav u pravoslavnij tradiciyi arhiyepiskop Sava jogo brat U svoyij gramoti do monastirya Zhicha datovanoyi bl 1224 r korol Stefan postanoviv koronuvati v comu monastiri vsih majbutnih koroliv Suchasniki ta istoriki nazivali jogo Pershovinchanim korolem U XX st yedina suchasna koronaciya korolya Serbiyi vidbulasya v 1904 roci koli korol Petro I buv koronovanij u shidno pravoslavnij hristiyanskij tradiciyi na urochistij ceremoniyi v Sobori Voyinstva svyatih Arhangeliv u Belgradi Pislya Pershoyi svitovoyi vijni Serbiya stala chastinoyu novoyi derzhavi Yugoslaviya ale korol Petro I ne provodiv drugoyi koronaciyi Zhoden z dvoh jogo nastupnikiv yugoslavski monarhi Oleksandra I ta Petra II ne buli koronovani Ce bulo pov yazano z religijnoyu riznomanitnistyu novoyi derzhavi Korolivski klejnodiKoronaciya Stefana II Koronu korolya Stefana nazvali svyatim vincem Piznishe korolivsku koronu stali nazivati bogodarovanij vinec Serbskogo korolivstva bogodarovani venac kraljevstva srpskog Suchasni serbski korolivski klejnodi buli stvoreni v Parizhi vidomimi yuvelirami bratami Faliz v 1904 roci specialno dlya koronaciyi korolya Petra I i skladalisya z korolivskoyi koroni kuli skipetra mantiyi ta pryazhki mantiyi Korona vidoma yak korona Karageorgijovicha bula chastkovo zroblena z garmati yakoyu Karageorgij koristuvavsya pid chas Pershogo serbskogo povstannya i bula prikrashena takimi detalyami yak serbskij orel i serbskij hrest Korona skipetr ta kulya buli prikrasheni dorogocinnimi kamenyami vidobutimi v Serbiyi ta emalovanimi serbskimi nacionalnimi kolorami chervonim sinim ta bilim Mantiya bula zroblena z fioletovogo oksamitu vishita zolotom i pidbita gornostayem Sakralnist ta suverennist serbskogo prestolu chasto pidkreslyuyetsya v serednovichnih istorichnih dzherelah Tron ta korona buli najvazhlivishimi korolivskimi znakami vladi v Seredni viki Spisok korolivSpisok serbskih koroliv ta dati yih pravlinnya Koronaciya Petra IStefan 1217 1228 Stefan Radoslav 1228 1233 Stefan Vladislav 1234 1243 Stefan Urosh I 1243 1276 Stefan Dragutin 1276 1282 Stefan Urosh II 1282 1321 Stefan Kostyantin 1321 1322 Stefan Dechanskij 1322 1331 Stefan Dushan 1331 1355 Stefan Urosh V 1355 1371 Petro I 1903 1921 koronovanij u Mihajlivskomu sobori v Belgradi 21 veresnya 1904 r DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Koronaciya v SerbiyiFine John Van Antwerp Jr 1994 The Late Medieval Balkans A Critical Survey from the Late Twelfth Century to the Ottoman Conquest ISBN 978 0 472 08260 5 Kalic Jovanka 1998 Preteche Zhiche Krunidbena mesta srpskih vladara Istoriјski chasopis Istorijski institut XLIV 77 87 Veselinovic Andrija Ljusic Rados 2008 Srpske dinastije Sluzbeni glasnik ISBN 978 86 7549 921 3 Twining Lord Edward Francis 1960 A History of the Crown Jewels of Europe London England B T Batsford Ltd Woolley Reginald Maxwell 1915 Coronation Rites Cambridge University Press Muir Thomas 1911 Coronation In Chisholm Hugh ed Encyclopaedia Britannica 7 11th ed Cambridge University Press