Колективізація в УРСР — частина політики колективізації і розкуркулення в СРСР, яка проводилася в період між 1928—1933 роками шляхом створення великих колективних господарств на основі селянських дворів, які отримали назву колгоспи. Політика колективізації мала знищити ворогів робітничого класу. Ідея створення колгоспу була сприйнята селянством як повернення кріпацтва.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJrTDBac1lXZGZiMlpmZEdobFgxVnJjbUZwYm1saGJsOVRiM1pwWlhSZlUyOWphV0ZzYVhOMFgxSmxjSFZpYkdsalh5VXlPREU1TWprdE1Ua3pOeVV5T1M1emRtY3ZNakl3Y0hndFJteGhaMTl2Wmw5MGFHVmZWV3R5WVdsdWFXRnVYMU52ZG1sbGRGOVRiMk5wWVd4cGMzUmZVbVZ3ZFdKc2FXTmZKVEk0TVRreU9TMHhPVE0zSlRJNUxuTjJaeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
В радянській Україні ця політика мала драматичні наслідки для етнічного українського населення і його культури, через те, що 86 % населення мешкало в сільській місцевості. Насильницьке впровадження політики колективізації стало однією з головних причин Голодомору. В Українській РСР колективізація мала свої специфічні цілі і результати. Радянське керівництво, яке було пов'язане з колективізацією, розуміло революцію «згори», яка проходила в той час в СРСР, в більш широкому контексті.
Колгоспи були засновані на великих сільських господарствах, які знаходились у колективній власності жителів села. Врожайність, яка очікувалась, була збільшена на 150 %. Кінцевою метою колективізації було вирішення «проблеми зерна» кінця 1920-х років.
На початку 1920-х років було колективізовано лише 3 % селянства СРСР. В рамках першого п'ятирічного плану, мали бути колективізовані 20 % селянських дворів, хоча в Українській СРР їх кількість була встановлена на рівні 30 %.
Політика колективізації
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt5TDBodmJHOWtiMjF2Y2pZdWFuQm5Mekl5TUhCNExVaHZiRzlrYjIxdmNqWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Ідеї щодо зміни індивідуального сільського господарства на колективне існували з 1917 року, але з різних причин (брак сільськогосподарської техніки, ресурсів тощо) не були широко впроваджені до 1925 року, коли на сільськогосподарський сектор було звернуто більше уваги і докладено значних зусиль для того, щоб збільшити число колгоспів та підвищити ефективність вже існуючих радгоспів. Наприкінці 1927 року, після XV з'їзду КПРС, інтенсивність колективізації підвищено .
У 1927 році посуха значно знизила урожай у південних районах УСРР і Північного Кавказу. У 1927—1928 роках озимі значно постраждали через низький рівень снігу. Незважаючи на допомогу насінням з боку держави, багато ділянок не вдалося знову засіяти. У 1928 році урожай постраждав від посухи в більшості зернових площ Української РСР. Нестача урожаю і труднощі з системою постачання викликали перебої з постачанням продовольства в міських районах і дестабілізували ситуацію з постачанням продовольства в СРСР в цілому. Для того, щоб полегшити ситуацію, систему продовольчого нормування реалізовано в другому кварталі 1928 року спочатку в Одесі, а потім поширено на Маріуполь, Херсон, Київ, Дніпропетровськ і Харків. На початку 1929 року аналогічну систему запроваджено на всій території СРСР. Незважаючи на допомогу з боку центральних органів влади, у багатьох південних сільських районах були зафіксовані випадки недоїдання, а в деяких випадках голоду. Через брак фуражу для худоби, чисельність худоби була зменшена (див. таблицю нижче). Більшість колгоспів і радгоспів пройшли ці роки з невеликими втратами, а деякі з них навіть були в змозі надавати допомогу селянам у найбільш постраждалих районах (насіння).
Початкові стадії колективізації
Не дивлячись на інтенсивну державну кампанію, колективізація, яка була спочатку добровільною, не була популярна серед селян: на початок 1929 року, тільки 5,6 % українських господарств і 3,8 % орної землі були «колективізовані». На початку 1929 року засоби, які використовував спеціальний «Укрколгоспцентр» змінились від добровільного до примусового. До 1 жовтня 1929 року план відносно створення колгоспів був перевиконаний на 239 %. В результаті 8,8 % орної землі було «колективізовано»
Колективізація найкоротшим шляхом
Наступним важливим кроком «суцільної колективізації» стала публікація статті Й. Сталіна в газеті «Правда» на початку листопада 1929 року. В листопаді 1929 року на пленумі ЦК ВКП(б) була прийнята постанова «Про підсумки і подальші завдання колгоспного будівництва», згідно з якою вирішили направити в колгоспи і МТС на постійну роботу 25 тисяч працівників для «керівництва колгоспами і радгоспами». Поки вони проходили короткотривалі курси, головною рушійною силою колективізації і розкуркулення в Українській СРР став «селянський комітет бідноти» («комнезами») і місцеві сільради, де комнезами мали більшість голосів. 10 грудня 1929 року, з'явився наказ про колективізацію худоби протягом 3-х місяців (тяглових тварин 100 %, великої рогатої худоби 100 %, свиней 80 %, овець і кіз 60 %). Це змусило багатьох селян забити худобу. На 1 січня 1930 року частка колективізованих господарств збільшилася майже вдвічі (до 16,4 % загального числа господарств).
Рік | Загалом Коней | Коні | і Кози | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1932 | ||||||||
Незважаючи на сумнозвісну постанову від 5 січня 1930 року, в якій крайній термін для повної колективізації Української СРР було встановлено на період з кінця 1931 до весни 1932 року влада Української СРР вирішила прискорити завершення кампанії до осені 1930 року, але очікування не виправдались навіть без допомоги 7500 «двадцятип'ятитисячників», які досягли деяких районів тільки до середини лютого-березня 70,9 % орних земель і 62,8 % селянських дворів були швидко колективізовані. План «розкуркулення» був також «перевиконаний». Майже 200 000 сімей (3,8 % загальної кількості селянських дворів) були залишені без майна, землі і будинків. Деякі з селян були арештовані й депортовані «на північ». Багато заарештованих «куркулів» і «заможних» фермерів переселялись разом зі своїми сім'ями на Урал і в Середню Азію, де вони часто використовувалися в таких галузях економіки, як лісозаготівля. Термін «куркуль» став застосовуватись до тих, хто опирається колективізації, бо багато хто з так званих «куркулів» були заможні не більше, ніж звичайний селянин.
«Запаморочення від успіхів»
Прискорення колективізації викликало численні селянські бунти в УСРР і в інших частинах СРСР. У відповідь на ці повстання, 2 березня 1930 року в газеті «Правда» Сталін опублікував статтю «Запаморочення від успіхів». Незабаром були видані численні накази й розпорядження про заборону застосування сили й адміністративних методів. Деякі з помилково «розкуркулених» отримали свою власність назад і навіть деякі з депортованих повернулись додому, але в незначній кількості — більшість залишилась там, куди їх депортували. Відбувся зворотній процес: якщо станом на 1 травня 1933 року 38,2 % селянських господарств Української СРР і 41,1 % орних земель були колективізовані, то до кінця серпня ці цифри знизились до 29,2 % і 35,6 % відповідно.
Друга примусова «добровільна» колективізація
Друга примусова «добровільна» колективізація розпочалась в зимово-літній період 1931 року за допомогою бригад, що складались з колгоспних «ударників». Багато «куркулів» разом з сім'ями були депортовані з Української СРР. Згідно розсекречених даних, близько 300 тисяч селян в Українській СРР (з 30 мільйонного населення) стали жертвами цих заходів. Українці складали 15 % від 1,8 млн «куркулів». 20 липня 1931 року — як відповідь на численні регіональні запити про додаткові депортації кулаків, Політбюро ЦК ВКП(б) прийшло до висновку, що «стратегічне завдання партії було майже досягнуто, подальші депортації повинні здійснюватись тільки у окремих випадках». Ця друга примусова «добровільна» колективізація також викликала затримку в посівах. В результаті, зернові культури сильно постраждали від посухи 1931 року. Протягом зими і весни 1930—1931 рр., Наркомзем УСРР опублікував кілька звітів про значне скорочення поголів'я худоби, викликане відсутністю корму і через «саботаж куркулів».
Згідно першої п'ятирічки, українське сільське господарство мало перейти від виключної орієнтації на зернові до більш різноманітної продукції. Це передбачало збільшення посівів цукрового буряку і культур, які будуть використані у промисловості (наприклад бавовнику, який вирощувався з 1931 року). У цій п'ятирічці передбачалось зменшення посівних площ зернових і збільшення площ для посіву інших культур, підвищення врожайності. 1 липня 1931 року 65,7 % господарств і 67,2 % орних земель були «колективізовані». Площі, де вирощувались важливі культури — зернові й цукровий буряк, були колективізовані на 80-90 %
Уточнення суцільної колективізації
Постанова ЦК ВКП(б) від 2 серпня 1931 року зазначала значення терміну «суцільна колективізація» — повною буде вважатись колективізація не 100 % домогосподарств, а не менш 68—70 % селянських домогосподарств і не менше ніж 75—80 % орних земель. Відповідно до тієї ж постанови «суцільна колективізація» на Північному Кавказі (Кубань) — об'єднання 88 % домогосподарств і 92 % орних земель, в Південній Україні — 85 % і 94 % відповідно, правий берег України — 69 % і 80 % відповідно, у Молдавській АСРР — 68 % і 75 % відповідно.
Станом на початок жовтня 1931 року, було колективізовано 68 % селянських дворів, а також 72 % орних земель.
План 1931 року
Рік | Вироблено | Зібрано |
---|---|---|
1927 | 18.67 | 0.83 тільки основний збір |
1928 | 13.88 | 1.44 |
1929 | 18.7 | 4.56 |
1930 | 22.72 | 6.92 |
1931 | 18.34 | 7.39 |
1932 | 14.65 | 4.28 |
1933 | 22.29 (включає сорго) | 5.98 |
План хлібозаготівлі в Українській СРР, який був прийнятий на 1931 рік був більш оптимістичним — 510 мільйонів пудів. Проте, посуха, адміністративний розподіл плану по колгоспах, а також відсутність відповідного управління дестабілізувало ситуацію. Значні обсяги зерна залишалися незібраними. Значний відсоток був втрачений під час обробки і транспортування, або зіпсований на елеваторах (вологе зерно). Загальна площа озимих посівів скоротилася приблизно на 2 млн га. Тваринництво в колгоспах залишилось без кормів, які були забрані для покриття державних хлібозаготівель. Подібне явище відбулося і в відношенні насіння і заробітної плати, яка виплачувалась колгоспникам у натуральній формі. Проте, збір зерна тривав до травня 1932 року, але досяг лише 90 % очікуваних планових показників. До кінця грудня 1931 року план збору був виконаний на 79 %. Багато колгоспів з грудня 1931 року страждали від нестачі їжі, що призводило до збільшення числа смертей, викликаних недоїданням, зареєстрованим ОГПУ в деяких районах (Молдавській АРСР у цілому та декількох центральних районах Вінницької, Київської та північно-східних районах Одеської областей) в зимово-весняний період і на початку літа 1932 року до 1932 посівна кампанія Української СРР розпочалась при мінімальній потужності, більшість коней були непрацездатними, кількість доступних сільськогосподарських тракторів була занадто мала, щоб заповнити цю прогалину.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJrTDFCc1lXNHhPVE15VlV0U1UxTlNMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFRYkdGdU1Ua3pNbFZMVWxOVFVpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Спекулятивні ціни на продукти харчування в кооперативах (які були в 5-10 разів більше, в порівнянні з сусідніми радянськими республіками) викликали значний рух селян в пошуках хліба. Були зроблені спроби впоратися з цією проблемою шляхом введення квот на всі привозні продукти, проте це мало допомогло. На прохання Косіора ці квоти були зняті Сталіном наприкінці травня 1932 року. В доповіді ГПУ від липня 1932 року згадуються «труднощі з продовольством» у 127 районах (з 484), визнається той факт, що вони не мали інформації щодо всіх регіонів. Після опублікування Постанови Раднаркому про «Колгоспну торгівлю», опубліковану у травні, з'явились чутки серед селян, що колективізацію «відкотили» назад, як на весні 1930 року. У результаті, число селян, які залишили колгоспи значно зросла.
Ситуація 1932 року
Уряд Української СРР намагався виправити ситуацію маючи внутрішні ресурси, але це не мало великого успіху — виведення продуктів харчування з інших регіонів Української СРР вичерпало свої власні обмежені запаси. Починаючи з лютого 1932 року після адміністративно-територіальної реформи (створення області) — у Москві було більш відомо про ситуацію з зерном ніж в Українській СРР. У травні, у відчайдушній спробі змінити ситуацію, радянський уряд виділив 7,1 млн пудів зерна для виробництва продуктів харчування для Української СРР і було повернено не менше 700 тракторів, призначених для інших регіонів СРСР. Станом на липень, загальна сума допомоги, що надається з радянських органів для харчування, посіву і корму для «сільськогосподарського сектора», складала понад 17 млн пудів.
З огляду на ситуацію в Українській СРР, головний план збору зерна був знижений на 18,1 %, в порівнянні з планом 1931 року. Урожай в колгоспах, як очікувалось, мав складати близько 4,751.2 тис. тонн. Крім того, українські колгоспи і радгоспи повинні були повернути 132,750 тонн зерна, які були надані навесні 1932 року як допомога. Був прийнятий план збору зерна на липень 1932 року — 19,5 млн пудів. Фактичний стан був катастрофічним, до 31 липня було зібрано тільки 3 млн пудів (у 1931 році — 21 млн пудів). Станом на 20 липня було зібрано половина урожаю у порівнянні з 1931 роком. Радгоспи засіяли тільки 16 % від загальної площі.
Область (адміністративні кордони наприкінці 1932) | Кількість колгоспів | % колективізованих господарств |
---|---|---|
Київська область | 4,053 | 67.3 |
Чернігівська область | 2,332 | 47.3 |
Вінницька область | 3,347 | 58.9 |
Харківська область | 4,347 | 72.0 |
Дніпропетровська область | 3,399 | 85.1 |
Одеська область | 3,594 | 84.4 |
Донецька область | 1,578 | 84.4 |
Молдавська АРСР | 620 | 68.3 |
Українська СРР | 23,270 | 69.0 (77.1 % орних земель) |
Ця невідповідність між планом і фактичним виробництвом виросла наприкінці того року. Мало бути експортовано 190 тисяч тонн зерна, проте 27 серпня 1932 року ця цифра становила 20 тисяч тонн. Українська СРР зіткнулася з труднощами в забезпеченні запланованої кількості їжі і в результаті система постачання була направлена для забезпечення їжею міських районів. Ця система стала основним джерелом доставки продовольства в міста. В той час не було альтернативи, не було кооперативної торгівлі, а чорний ринок став занадто дорогим і ненадійним. Станом на 25 жовтня, план зі збору зерна був знову знижений, від кількості, передбаченої в плані від 22 серпня 1932 року. Проте урожай досяг лише 39 % запланованого.Друге зниження склало — 70 мільйонів пудів, але як і раніше вимагало завершення плану на 100 %. Спроби досягти нових цілей виробництва виявилися марними вже наприкінці 1932 року, 29 листопада. Для завершення плану Українська СРР повинна була зібрати 94 мільйони пудів, 4,8 з них з радгоспів. Станом на 2 січня, план був знову знижений, до 62,5 млн пудів. Пізніше, 14 січня, план був знижений навіть далі — на 29,4 мільйона пудів, до 33,1 мільйона. У Вінницькій, Київській областях і у МСРР виконали знижений план 1932 року, проте без зерна для посіву. Сумарні залишки в Українській СРР склали 22,1 млн пудів. У той же час, ГПУ повідомило, про голод в Київській і Вінницькій областях, тому воно також приступило до здійснення заходів щодо виправлення ситуації. До 29 січня Харківська область також виконала план зі збору зерна. Незважаючи на ці очевидні успіхи у хлібозаготівлі, загальна кількість зерна зібрана на 5 лютого була всього 255 мільйонів пудів (у порівнянні з 440 млн пудів в 1931 році), тоді як число «випадків голоду і недоїдання», які були зареєстровані ГПУ УСРР, збільшувалась кожен день, особливо в сільській місцевості та малих містах.
Рік | Вироблено | Зібрано | Залишок | Залишок у % до виробленого зерна |
---|---|---|---|---|
1930 | 73-77 | 22.1 | 51-55 | 30.2-28.7 |
1931 | 57-65 | 22.8 | 34-43 | 40-35.1 |
1932 | 55-60 | 18.5 | 36.5-41.5 | 33.6-30.8 |
1933 | 70-77 | 22.7 | 47.3-54.3 | 32.4-29.5 |
На початку 1932 року 69 % господарств були колективізовані. Незважаючи на те, що кілька інших регіонів СРСР були колективізовані більшою мірою, вплив колективізації на українське сільське господарство був дуже суттєвим. У той час, коли колективізація мала негативні наслідки в сільськогосподарському виробництві в цілому у всіх регіонах, Україна вже давно була найпродуктивнішим сільськогосподарським виробником, забезпечуючи понад 50 % експортованого зерна і 25 % загального обсягу виробництва зерна в Російській імперії в 1913 році. Були використані більш як 228 936 км² (56,571 млн акрів) земель, 207,203 км² (51,201 млн акрів) під зернові, або 90,5 % загальної площі орних земель. Ступінь залежності від сільського господарства свідчив про те, що наслідки поганого врожаю можуть бути дуже значними. Це було вже давно відомо керівництву й на той час, коли прогнози сільськогосподарського виробництва були скориговані, виправити негативні наслідки катастрофічно низького рівня урожаю не вдалось. У 1932 році загальний урожай країни мав становити 29,5 млн т зерна з 90,7 млн т виробленого зерна. Але фактичний результат був катастрофічним 55—60 млн т. Держава отримала лише 18,5 млн т зерна. Загальний радянський урожай був практично такий самий як і в 1930 і 1931 роках — близько 22,8 млн т. У 1932 році урожай був значно скорочений — до 18,5 млн т; в Українській СРР цей показник був ще нижчим.
Колективізація Західної України
Сільське господарство за підсумками четвертої п’ятирічки досягло лише 90% довоєнного рівня. До головних причин відставання сільського господарствау 1945 – 1953 рр. слід віднести:
- наслідки військових дій;
- відсутність економічної самостійності колгоспів та радгоспів у поєднанні з недостатнім фінансуванням з боку держави;
- жорстока та негнучка аграрна політика, які ігнорувала інтереси сільгоспвиробників;
- важке матеріальне становище трудівників села, відсутність зацікавленості врезультатах праці;
- голод 1946 –1947 рр.Більше того сільське господарство мало стати одним з головних джерел відбудови народного господарства, саме тому, основний тягар ліг на українське селянство, яке було прикріплене до колгоспів. Перед війною частка чоловіків серед працездатних колгоспників становила 49%, а в останньому воєнному році - трохи більше 20%. У МТС катастрофічно не вистачало техніки, запчастин та пального. Щоб активізувати працю селян влада продовжувала практикувати соціалістичні змагання, продовжувався наступ на українське селянство, 21 лютого 1948 р. було видано указ Президією Верховної Ради СРСР "Про виселення з УРСР осіб, які злісно ухиляються від трудової діяльності в сільсьому господарстві і ведуть антигромадський, паразитичний спосіб життя".
Голод 1946-1947 рр. В 1946 р. в Україні склались дуже несприятливі природні умови. Малосніжна зима та посуха влітку призвели до загибелі майже 900 тис. га зернових. На уцілілих площах урожай зернових культур складав лише 3,8 центнера з гектара (показник 1940 р. –12 центнерів з гектара). Такими ж низькими були врожаї інших культур – картопліта овочів. Внаслідок нестачі кормів загострилась ситуація в тваринництві. Навіть в таких екстремальних умовах замість допомоги сільському господарству держава продовжувала вимагати від колгоспів виконання плану хлібозаготівель. Більше того, не зважаючи на неврожай союзний уряд підвищив норми заготівель зерна для УРСР. Для виконання плану нереальних хлібозаготівель влада часто вдавалась до репресивних заходів. Неминучим наслідком такої політики став голод взимку 1946 – 1947 рр., який у тій чи іншій мірі охопив всі області України за виключенням західних. Усього у 1946 – 1947 р. від голоду померло близько 800 тис. осіб, з них найбільше в Харківській, Запорізькій, Ворошиловградській, Сталінській та Одеській областях.
Колективізація Буджаку
Див. також
Примітки
- Tucker, Robert (1992). . Norton & Company. с. 195. ISBN . Архів оригіналу за 21 травня 2016. Процитовано 30 листопада 2015.
- С. Кульчицький, Проблема колективізації сільського господарства в сталінській «революції зверху», (pdf [ 27 травня 2008 у Wayback Machine.]) Проблеми Історії України факти, судження, пошуки, № 12, 2004, сс. 21-69
- . Archives.gov.ua. Архів оригіналу за 21 жовтня 2013. Процитовано 28 серпня 2013.
- КПСС в резолюциях и решениях съездов, конференций и пленумов ЦК, 8 изд., ч. 4, М., 1970
- . Archives.gov.ua. 30 січня 1930. Архів оригіналу за 21 жовтня 2013. Процитовано 28 серпня 2013.
- Wheatcroft and Davies
- Davies and Wheatcroft, p.490
- Ivnitskyy «Tragedy of Soviet Village»
- . Archives.gov.ua. 28 січня 1932. Архів оригіналу за 3 листопада 2013. Процитовано 28 серпня 2013.
- Compendium of Soviet Law for 1931. Moscow, 1932
- С. В. Кульчицький, Опір селянства суцільній колективізації, Український Історичний Журнал, 2004, № 2, 31-50.
- . Archives.gov.ua. Архів оригіналу за 15 серпня 2012. Процитовано 28 серпня 2013.
- С. Кульчицький, Голодомор-33: сталінський задум та його виконання (pdf [ 27 травня 2008 у Wayback Machine.]), Проблеми Історії України факти, судження, пошуки, № 15, 2006, сс. 190—264
- . Archives.gov.ua. 29 квітня 1932. Архів оригіналу за 21 квітня 2013. Процитовано 28 серпня 2013.
- , , «The Years of Hunger: Soviet Agriculture, 1931—1933 (The Industrialization of Soviet Russia)», Palgrave Macmillan, 2004, . p.487
- e.g. 83 % in Lower Volga, Davies and Wheatcroft, ibid
- Davies and Wheatcroft, p. 448
- . zno.academia.in.ua. Архів оригіналу за 28 червня 2020. Процитовано 22 вересня 2020.
Джерела та література
- Кульчицький С. В.. Комунізація українського села 1919 [ 17 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2007. — Т. 4 : Ка — Ком. — С. 504. — .
- Марочко В. І.. Колективізація сільського господарства в УСРР/ УРСР [ 19 січня 2016 у Wayback Machine.] // там же, с. 447.
- Колективізація | Електронна бібліотека «Україніка»
- . http://www.характерництво-спас.укр/. Спас. 2018. Архів оригіналу за 31 липня 2018. Процитовано 2 березня 2018.
Література
- Колективізація в західноукраїнському селі / П. В. Когут; Укр. акад. держ. упр. при Президентові України. Львів. філ. — Л., 2000. — 80 c.
- Николя Верт. Сопротивление крестьян насильственной коллективизации в СССР // Террор и беспорядок. Сталинизм как система. — М. : РОССПЭН, 2010. — 447 с. — (История сталинизма) — .
- Шейла Фицпатрик (2001). Сталинские крестьяне. Социальная история Советской России в 30-е годы: деревня. М.: РОССПЭН. ISBN .
- Трагедия советской деревни. Коллективизация и раскулачивание. Документы и материалы в 5 томах. 1927—1939. Том 1. Май 1927 — ноябрь 1929. — М., 1999. Гриневич Л. В., Прилуцький В. І.
- Антонюк Ярослав. Протидія СБ ОУН(Б) «суцільній колективізації» Волині та Полісся (1947—1949 рр.) [ 5 травня 2015 у Wayback Machine.] / Я. Антонюк // Наукові записки Національного університету «Острозька академія»: Історичні науки. — Острог, 2011. — Вип.17. — С. 211—219.
- РАДЯНСЬКА МОДЕРНІЗАЦІЯ УКРАЇНИ
Посилання
- Колективізація [ 15 вересня 2020 у Wayback Machine.] // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1959. — Т. 3, кн. V : Літери К — Ком. — С. 672. — 1000 екз.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kolektivizaciya v URSR chastina politiki kolektivizaciyi i rozkurkulennya v SRSR yaka provodilasya v period mizh 1928 1933 rokami shlyahom stvorennya velikih kolektivnih gospodarstv na osnovi selyanskih dvoriv yaki otrimali nazvu kolgospi Politika kolektivizaciyi mala znishiti vorogiv robitnichogo klasu Ideya stvorennya kolgospu bula sprijnyata selyanstvom yak povernennya kripactva Prapor URSR V radyanskij Ukrayini cya politika mala dramatichni naslidki dlya etnichnogo ukrayinskogo naselennya i jogo kulturi cherez te sho 86 naselennya meshkalo v silskij miscevosti Nasilnicke vprovadzhennya politiki kolektivizaciyi stalo odniyeyu z golovnih prichin Golodomoru V Ukrayinskij RSR kolektivizaciya mala svoyi specifichni cili i rezultati Radyanske kerivnictvo yake bulo pov yazane z kolektivizaciyeyu rozumilo revolyuciyu zgori yaka prohodila v toj chas v SRSR v bilsh shirokomu konteksti Kolgospi buli zasnovani na velikih silskih gospodarstvah yaki znahodilis u kolektivnij vlasnosti zhiteliv sela Vrozhajnist yaka ochikuvalas bula zbilshena na 150 Kincevoyu metoyu kolektivizaciyi bulo virishennya problemi zerna kincya 1920 h rokiv Na pochatku 1920 h rokiv bulo kolektivizovano lishe 3 selyanstva SRSR V ramkah pershogo p yatirichnogo planu mali buti kolektivizovani 20 selyanskih dvoriv hocha v Ukrayinskij SRR yih kilkist bula vstanovlena na rivni 30 Politika kolektivizaciyiObkladinka radyanskogo zhurnalu Kolgospnicya Ukrayini gruden 1932 r Dokladnishe Kolektivizaciya u SRSR ta Rozkurkulennya Ideyi shodo zmini individualnogo silskogo gospodarstva na kolektivne isnuvali z 1917 roku ale z riznih prichin brak silskogospodarskoyi tehniki resursiv tosho ne buli shiroko vprovadzheni do 1925 roku koli na silskogospodarskij sektor bulo zvernuto bilshe uvagi i dokladeno znachnih zusil dlya togo shob zbilshiti chislo kolgospiv ta pidvishiti efektivnist vzhe isnuyuchih radgospiv Naprikinci 1927 roku pislya XV z yizdu KPRS intensivnist kolektivizaciyi pidvisheno U 1927 roci posuha znachno znizila urozhaj u pivdennih rajonah USRR i Pivnichnogo Kavkazu U 1927 1928 rokah ozimi znachno postrazhdali cherez nizkij riven snigu Nezvazhayuchi na dopomogu nasinnyam z boku derzhavi bagato dilyanok ne vdalosya znovu zasiyati U 1928 roci urozhaj postrazhdav vid posuhi v bilshosti zernovih plosh Ukrayinskoyi RSR Nestacha urozhayu i trudnoshi z sistemoyu postachannya viklikali pereboyi z postachannyam prodovolstva v miskih rajonah i destabilizuvali situaciyu z postachannyam prodovolstva v SRSR v cilomu Dlya togo shob polegshiti situaciyu sistemu prodovolchogo normuvannya realizovano v drugomu kvartali 1928 roku spochatku v Odesi a potim poshireno na Mariupol Herson Kiyiv Dnipropetrovsk i Harkiv Na pochatku 1929 roku analogichnu sistemu zaprovadzheno na vsij teritoriyi SRSR Nezvazhayuchi na dopomogu z boku centralnih organiv vladi u bagatoh pivdennih silskih rajonah buli zafiksovani vipadki nedoyidannya a v deyakih vipadkah golodu Cherez brak furazhu dlya hudobi chiselnist hudobi bula zmenshena div tablicyu nizhche Bilshist kolgospiv i radgospiv projshli ci roki z nevelikimi vtratami a deyaki z nih navit buli v zmozi nadavati dopomogu selyanam u najbilsh postrazhdalih rajonah nasinnya Pochatkovi stadiyi kolektivizaciyi Ne divlyachis na intensivnu derzhavnu kampaniyu kolektivizaciya yaka bula spochatku dobrovilnoyu ne bula populyarna sered selyan na pochatok 1929 roku tilki 5 6 ukrayinskih gospodarstv i 3 8 ornoyi zemli buli kolektivizovani Na pochatku 1929 roku zasobi yaki vikoristovuvav specialnij Ukrkolgospcentr zminilis vid dobrovilnogo do primusovogo Do 1 zhovtnya 1929 roku plan vidnosno stvorennya kolgospiv buv perevikonanij na 239 V rezultati 8 8 ornoyi zemli bulo kolektivizovano Kolektivizaciya najkorotshim shlyahom Nastupnim vazhlivim krokom sucilnoyi kolektivizaciyi stala publikaciya statti J Stalina v gazeti Pravda na pochatku listopada 1929 roku V listopadi 1929 roku na plenumi CK VKP b bula prijnyata postanova Pro pidsumki i podalshi zavdannya kolgospnogo budivnictva zgidno z yakoyu virishili napraviti v kolgospi i MTS na postijnu robotu 25 tisyach pracivnikiv dlya kerivnictva kolgospami i radgospami Poki voni prohodili korotkotrivali kursi golovnoyu rushijnoyu siloyu kolektivizaciyi i rozkurkulennya v Ukrayinskij SRR stav selyanskij komitet bidnoti komnezami i miscevi silradi de komnezami mali bilshist golosiv 10 grudnya 1929 roku z yavivsya nakaz pro kolektivizaciyu hudobi protyagom 3 h misyaciv tyaglovih tvarin 100 velikoyi rogatoyi hudobi 100 svinej 80 ovec i kiz 60 Ce zmusilo bagatoh selyan zabiti hudobu Na 1 sichnya 1930 roku chastka kolektivizovanih gospodarstv zbilshilasya majzhe vdvichi do 16 4 zagalnogo chisla gospodarstv Pogoliv ya hudobi v Ukrayinskij SRR tisyach goliv Rik Zagalom Konej Tyaglovi Koni Vsogo hudobi Rogata hudoba Biki Korovi Svini Vivci i Kozi 1927 5056 5 3900 1 8374 5 805 5 3852 1 4412 4 7956 3 1928 5486 9 4090 5 8604 8 895 3 32 8 3987 0 6962 9 8112 2 1929 5607 5 4198 8 7611 0 593 7 26 9 3873 0 4161 2 7030 8 1930 5308 2 3721 6 6274 1 254 8 49 6 3471 6 3171 8 4533 4 1931 4781 3 3593 7 6189 5 113 8 40 0 3377 0 3373 3 3364 8 1932 3658 9 5006 7 105 2 2739 5 2623 7 2109 5 1933 2604 8 4446 3 116 9 2407 2 2089 2 2004 7 1934 2546 9 2197 3 5277 5 156 5 46 7 2518 0 4236 7 2197 1 Nezvazhayuchi na sumnozvisnu postanovu vid 5 sichnya 1930 roku v yakij krajnij termin dlya povnoyi kolektivizaciyi Ukrayinskoyi SRR bulo vstanovleno na period z kincya 1931 do vesni 1932 roku vlada Ukrayinskoyi SRR virishila priskoriti zavershennya kampaniyi do oseni 1930 roku ale ochikuvannya ne vipravdalis navit bez dopomogi 7500 dvadcyatip yatitisyachnikiv yaki dosyagli deyakih rajoniv tilki do seredini lyutogo bereznya 70 9 ornih zemel i 62 8 selyanskih dvoriv buli shvidko kolektivizovani Plan rozkurkulennya buv takozh perevikonanij Majzhe 200 000 simej 3 8 zagalnoyi kilkosti selyanskih dvoriv buli zalisheni bez majna zemli i budinkiv Deyaki z selyan buli areshtovani j deportovani na pivnich Bagato zaareshtovanih kurkuliv i zamozhnih fermeriv pereselyalis razom zi svoyimi sim yami na Ural i v Serednyu Aziyu de voni chasto vikoristovuvalisya v takih galuzyah ekonomiki yak lisozagotivlya Termin kurkul stav zastosovuvatis do tih hto opirayetsya kolektivizaciyi bo bagato hto z tak zvanih kurkuliv buli zamozhni ne bilshe nizh zvichajnij selyanin Zapamorochennya vid uspihiv Priskorennya kolektivizaciyi viklikalo chislenni selyanski bunti v USRR i v inshih chastinah SRSR U vidpovid na ci povstannya 2 bereznya 1930 roku v gazeti Pravda Stalin opublikuvav stattyu Zapamorochennya vid uspihiv Nezabarom buli vidani chislenni nakazi j rozporyadzhennya pro zaboronu zastosuvannya sili j administrativnih metodiv Deyaki z pomilkovo rozkurkulenih otrimali svoyu vlasnist nazad i navit deyaki z deportovanih povernulis dodomu ale v neznachnij kilkosti bilshist zalishilas tam kudi yih deportuvali Vidbuvsya zvorotnij proces yaksho stanom na 1 travnya 1933 roku 38 2 selyanskih gospodarstv Ukrayinskoyi SRR i 41 1 ornih zemel buli kolektivizovani to do kincya serpnya ci cifri znizilis do 29 2 i 35 6 vidpovidno Druga primusova dobrovilna kolektivizaciya Druga primusova dobrovilna kolektivizaciya rozpochalas v zimovo litnij period 1931 roku za dopomogoyu brigad sho skladalis z kolgospnih udarnikiv Bagato kurkuliv razom z sim yami buli deportovani z Ukrayinskoyi SRR Zgidno rozsekrechenih danih blizko 300 tisyach selyan v Ukrayinskij SRR z 30 miljonnogo naselennya stali zhertvami cih zahodiv Ukrayinci skladali 15 vid 1 8 mln kurkuliv 20 lipnya 1931 roku yak vidpovid na chislenni regionalni zapiti pro dodatkovi deportaciyi kulakiv Politbyuro CK VKP b prijshlo do visnovku sho strategichne zavdannya partiyi bulo majzhe dosyagnuto podalshi deportaciyi povinni zdijsnyuvatis tilki u okremih vipadkah Cya druga primusova dobrovilna kolektivizaciya takozh viklikala zatrimku v posivah V rezultati zernovi kulturi silno postrazhdali vid posuhi 1931 roku Protyagom zimi i vesni 1930 1931 rr Narkomzem USRR opublikuvav kilka zvitiv pro znachne skorochennya pogoliv ya hudobi viklikane vidsutnistyu kormu i cherez sabotazh kurkuliv Zgidno pershoyi p yatirichki ukrayinske silske gospodarstvo malo perejti vid viklyuchnoyi oriyentaciyi na zernovi do bilsh riznomanitnoyi produkciyi Ce peredbachalo zbilshennya posiviv cukrovogo buryaku i kultur yaki budut vikoristani u promislovosti napriklad bavovniku yakij viroshuvavsya z 1931 roku U cij p yatirichci peredbachalos zmenshennya posivnih plosh zernovih i zbilshennya plosh dlya posivu inshih kultur pidvishennya vrozhajnosti 1 lipnya 1931 roku 65 7 gospodarstv i 67 2 ornih zemel buli kolektivizovani Ploshi de viroshuvalis vazhlivi kulturi zernovi j cukrovij buryak buli kolektivizovani na 80 90 Utochnennya sucilnoyi kolektivizaciyi Postanova CK VKP b vid 2 serpnya 1931 roku zaznachala znachennya terminu sucilna kolektivizaciya povnoyu bude vvazhatis kolektivizaciya ne 100 domogospodarstv a ne mensh 68 70 selyanskih domogospodarstv i ne menshe nizh 75 80 ornih zemel Vidpovidno do tiyeyi zh postanovi sucilna kolektivizaciya na Pivnichnomu Kavkazi Kuban ob yednannya 88 domogospodarstv i 92 ornih zemel v Pivdennij Ukrayini 85 i 94 vidpovidno pravij bereg Ukrayini 69 i 80 vidpovidno u Moldavskij ASRR 68 i 75 vidpovidno Stanom na pochatok zhovtnya 1931 roku bulo kolektivizovano 68 selyanskih dvoriv a takozh 72 ornih zemel Plan 1931 roku Virobnictvo zerna v USRR 1927 1933 mln tonn Rik Virobleno Zibrano 1927 18 67 0 83 tilki osnovnij zbir 1928 13 88 1 44 1929 18 7 4 56 1930 22 72 6 92 1931 18 34 7 39 1932 14 65 4 28 1933 22 29 vklyuchaye sorgo 5 98 Plan hlibozagotivli v Ukrayinskij SRR yakij buv prijnyatij na 1931 rik buv bilsh optimistichnim 510 miljoniv pudiv Prote posuha administrativnij rozpodil planu po kolgospah a takozh vidsutnist vidpovidnogo upravlinnya destabilizuvalo situaciyu Znachni obsyagi zerna zalishalisya nezibranimi Znachnij vidsotok buv vtrachenij pid chas obrobki i transportuvannya abo zipsovanij na elevatorah vologe zerno Zagalna plosha ozimih posiviv skorotilasya priblizno na 2 mln ga Tvarinnictvo v kolgospah zalishilos bez kormiv yaki buli zabrani dlya pokrittya derzhavnih hlibozagotivel Podibne yavishe vidbulosya i v vidnoshenni nasinnya i zarobitnoyi plati yaka viplachuvalas kolgospnikam u naturalnij formi Prote zbir zerna trivav do travnya 1932 roku ale dosyag lishe 90 ochikuvanih planovih pokaznikiv Do kincya grudnya 1931 roku plan zboru buv vikonanij na 79 Bagato kolgospiv z grudnya 1931 roku strazhdali vid nestachi yizhi sho prizvodilo do zbilshennya chisla smertej viklikanih nedoyidannyam zareyestrovanim OGPU v deyakih rajonah Moldavskij ARSR u cilomu ta dekilkoh centralnih rajonah Vinnickoyi Kiyivskoyi ta pivnichno shidnih rajonah Odeskoyi oblastej v zimovo vesnyanij period i na pochatku lita 1932 roku do 1932 posivna kampaniya Ukrayinskoyi SRR rozpochalas pri minimalnij potuzhnosti bilshist konej buli nepracezdatnimi kilkist dostupnih silskogospodarskih traktoriv bula zanadto mala shob zapovniti cyu progalinu Stattya z radyanskoyi gazeti z pochatkovim planom hlibozagotivel 1932 roku dlya kolgospiv i selyan 5 831 3 tis tonn dlya radgospiv 475 034 tonn Spekulyativni cini na produkti harchuvannya v kooperativah yaki buli v 5 10 raziv bilshe v porivnyanni z susidnimi radyanskimi respublikami viklikali znachnij ruh selyan v poshukah hliba Buli zrobleni sprobi vporatisya z ciyeyu problemoyu shlyahom vvedennya kvot na vsi privozni produkti prote ce malo dopomoglo Na prohannya Kosiora ci kvoti buli znyati Stalinom naprikinci travnya 1932 roku V dopovidi GPU vid lipnya 1932 roku zgaduyutsya trudnoshi z prodovolstvom u 127 rajonah z 484 viznayetsya toj fakt sho voni ne mali informaciyi shodo vsih regioniv Pislya opublikuvannya Postanovi Radnarkomu pro Kolgospnu torgivlyu opublikovanu u travni z yavilis chutki sered selyan sho kolektivizaciyu vidkotili nazad yak na vesni 1930 roku U rezultati chislo selyan yaki zalishili kolgospi znachno zrosla Situaciya 1932 roku Uryad Ukrayinskoyi SRR namagavsya vipraviti situaciyu mayuchi vnutrishni resursi ale ce ne malo velikogo uspihu vivedennya produktiv harchuvannya z inshih regioniv Ukrayinskoyi SRR vicherpalo svoyi vlasni obmezheni zapasi Pochinayuchi z lyutogo 1932 roku pislya administrativno teritorialnoyi reformi stvorennya oblasti u Moskvi bulo bilsh vidomo pro situaciyu z zernom nizh v Ukrayinskij SRR U travni u vidchajdushnij sprobi zminiti situaciyu radyanskij uryad vidiliv 7 1 mln pudiv zerna dlya virobnictva produktiv harchuvannya dlya Ukrayinskoyi SRR i bulo poverneno ne menshe 700 traktoriv priznachenih dlya inshih regioniv SRSR Stanom na lipen zagalna suma dopomogi sho nadayetsya z radyanskih organiv dlya harchuvannya posivu i kormu dlya silskogospodarskogo sektora skladala ponad 17 mln pudiv Z oglyadu na situaciyu v Ukrayinskij SRR golovnij plan zboru zerna buv znizhenij na 18 1 v porivnyanni z planom 1931 roku Urozhaj v kolgospah yak ochikuvalos mav skladati blizko 4 751 2 tis tonn Krim togo ukrayinski kolgospi i radgospi povinni buli povernuti 132 750 tonn zerna yaki buli nadani navesni 1932 roku yak dopomoga Buv prijnyatij plan zboru zerna na lipen 1932 roku 19 5 mln pudiv Faktichnij stan buv katastrofichnim do 31 lipnya bulo zibrano tilki 3 mln pudiv u 1931 roci 21 mln pudiv Stanom na 20 lipnya bulo zibrano polovina urozhayu u porivnyanni z 1931 rokom Radgospi zasiyali tilki 16 vid zagalnoyi ploshi Kolektivizaciya v Ukrayinskij SRR na 1 zhovtnya 1932 Oblast administrativni kordoni naprikinci 1932 Kilkist kolgospiv kolektivizovanih gospodarstv Kiyivska oblast 4 053 67 3 Chernigivska oblast 2 332 47 3 Vinnicka oblast 3 347 58 9 Harkivska oblast 4 347 72 0 Dnipropetrovska oblast 3 399 85 1 Odeska oblast 3 594 84 4 Donecka oblast 1 578 84 4 Moldavska ARSR 620 68 3 Ukrayinska SRR 23 270 69 0 77 1 ornih zemel Cya nevidpovidnist mizh planom i faktichnim virobnictvom virosla naprikinci togo roku Malo buti eksportovano 190 tisyach tonn zerna prote 27 serpnya 1932 roku cya cifra stanovila 20 tisyach tonn Ukrayinska SRR zitknulasya z trudnoshami v zabezpechenni zaplanovanoyi kilkosti yizhi i v rezultati sistema postachannya bula napravlena dlya zabezpechennya yizheyu miskih rajoniv Cya sistema stala osnovnim dzherelom dostavki prodovolstva v mista V toj chas ne bulo alternativi ne bulo kooperativnoyi torgivli a chornij rinok stav zanadto dorogim i nenadijnim Stanom na 25 zhovtnya plan zi zboru zerna buv znovu znizhenij vid kilkosti peredbachenoyi v plani vid 22 serpnya 1932 roku Prote urozhaj dosyag lishe 39 zaplanovanogo Druge znizhennya sklalo 70 miljoniv pudiv ale yak i ranishe vimagalo zavershennya planu na 100 Sprobi dosyagti novih cilej virobnictva viyavilisya marnimi vzhe naprikinci 1932 roku 29 listopada Dlya zavershennya planu Ukrayinska SRR povinna bula zibrati 94 miljoni pudiv 4 8 z nih z radgospiv Stanom na 2 sichnya plan buv znovu znizhenij do 62 5 mln pudiv Piznishe 14 sichnya plan buv znizhenij navit dali na 29 4 miljona pudiv do 33 1 miljona U Vinnickij Kiyivskij oblastyah i u MSRR vikonali znizhenij plan 1932 roku prote bez zerna dlya posivu Sumarni zalishki v Ukrayinskij SRR sklali 22 1 mln pudiv U toj zhe chas GPU povidomilo pro golod v Kiyivskij i Vinnickij oblastyah tomu vono takozh pristupilo do zdijsnennya zahodiv shodo vipravlennya situaciyi Do 29 sichnya Harkivska oblast takozh vikonala plan zi zboru zerna Nezvazhayuchi na ci ochevidni uspihi u hlibozagotivli zagalna kilkist zerna zibrana na 5 lyutogo bula vsogo 255 miljoniv pudiv u porivnyanni z 440 mln pudiv v 1931 roci todi yak chislo vipadkiv golodu i nedoyidannya yaki buli zareyestrovani GPU USRR zbilshuvalas kozhen den osoblivo v silskij miscevosti ta malih mistah Virobnictvo zerna v USRR 1930 1933 mln tonn Rik Virobleno Zibrano Zalishok Zalishok u do viroblenogo zerna 1930 73 77 22 1 51 55 30 2 28 7 1931 57 65 22 8 34 43 40 35 1 1932 55 60 18 5 36 5 41 5 33 6 30 8 1933 70 77 22 7 47 3 54 3 32 4 29 5 Na pochatku 1932 roku 69 gospodarstv buli kolektivizovani Nezvazhayuchi na te sho kilka inshih regioniv SRSR buli kolektivizovani bilshoyu miroyu vpliv kolektivizaciyi na ukrayinske silske gospodarstvo buv duzhe suttyevim U toj chas koli kolektivizaciya mala negativni naslidki v silskogospodarskomu virobnictvi v cilomu u vsih regionah Ukrayina vzhe davno bula najproduktivnishim silskogospodarskim virobnikom zabezpechuyuchi ponad 50 eksportovanogo zerna i 25 zagalnogo obsyagu virobnictva zerna v Rosijskij imperiyi v 1913 roci Buli vikoristani bilsh yak 228 936 km 56 571 mln akriv zemel 207 203 km 51 201 mln akriv pid zernovi abo 90 5 zagalnoyi ploshi ornih zemel Stupin zalezhnosti vid silskogo gospodarstva svidchiv pro te sho naslidki poganogo vrozhayu mozhut buti duzhe znachnimi Ce bulo vzhe davno vidomo kerivnictvu j na toj chas koli prognozi silskogospodarskogo virobnictva buli skorigovani vipraviti negativni naslidki katastrofichno nizkogo rivnya urozhayu ne vdalos U 1932 roci zagalnij urozhaj krayini mav stanoviti 29 5 mln t zerna z 90 7 mln t viroblenogo zerna Ale faktichnij rezultat buv katastrofichnim 55 60 mln t Derzhava otrimala lishe 18 5 mln t zerna Zagalnij radyanskij urozhaj buv praktichno takij samij yak i v 1930 i 1931 rokah blizko 22 8 mln t U 1932 roci urozhaj buv znachno skorochenij do 18 5 mln t v Ukrayinskij SRR cej pokaznik buv she nizhchim Kolektivizaciya Zahidnoyi Ukrayini Silske gospodarstvo za pidsumkami chetvertoyi p yatirichki dosyaglo lishe 90 dovoyennogo rivnya Do golovnih prichin vidstavannya silskogo gospodarstvau 1945 1953 rr slid vidnesti naslidki vijskovih dij vidsutnist ekonomichnoyi samostijnosti kolgospiv ta radgospiv u poyednanni z nedostatnim finansuvannyam z boku derzhavi zhorstoka ta negnuchka agrarna politika yaki ignoruvala interesi silgospvirobnikiv vazhke materialne stanovishe trudivnikiv sela vidsutnist zacikavlenosti vrezultatah praci golod 1946 1947 rr Bilshe togo silske gospodarstvo malo stati odnim z golovnih dzherel vidbudovi narodnogo gospodarstva same tomu osnovnij tyagar lig na ukrayinske selyanstvo yake bulo prikriplene do kolgospiv Pered vijnoyu chastka cholovikiv sered pracezdatnih kolgospnikiv stanovila 49 a v ostannomu voyennomu roci trohi bilshe 20 U MTS katastrofichno ne vistachalo tehniki zapchastin ta palnogo Shob aktivizuvati pracyu selyan vlada prodovzhuvala praktikuvati socialistichni zmagannya prodovzhuvavsya nastup na ukrayinske selyanstvo 21 lyutogo 1948 r bulo vidano ukaz Prezidiyeyu Verhovnoyi Radi SRSR Pro viselennya z URSR osib yaki zlisno uhilyayutsya vid trudovoyi diyalnosti v silsomu gospodarstvi i vedut antigromadskij parazitichnij sposib zhittya Golod 1946 1947 rr V 1946 r v Ukrayini sklalis duzhe nespriyatlivi prirodni umovi Malosnizhna zima ta posuha vlitku prizveli do zagibeli majzhe 900 tis ga zernovih Na ucililih ploshah urozhaj zernovih kultur skladav lishe 3 8 centnera z gektara pokaznik 1940 r 12 centneriv z gektara Takimi zh nizkimi buli vrozhayi inshih kultur kartoplita ovochiv Vnaslidok nestachi kormiv zagostrilas situaciya v tvarinnictvi Navit v takih ekstremalnih umovah zamist dopomogi silskomu gospodarstvu derzhava prodovzhuvala vimagati vid kolgospiv vikonannya planu hlibozagotivel Bilshe togo ne zvazhayuchi na nevrozhaj soyuznij uryad pidvishiv normi zagotivel zerna dlya URSR Dlya vikonannya planu nerealnih hlibozagotivel vlada chasto vdavalas do represivnih zahodiv Neminuchim naslidkom takoyi politiki stav golod vzimku 1946 1947 rr yakij u tij chi inshij miri ohopiv vsi oblasti Ukrayini za viklyuchennyam zahidnih Usogo u 1946 1947 r vid golodu pomerlo blizko 800 tis osib z nih najbilshe v Harkivskij Zaporizkij Voroshilovgradskij Stalinskij ta Odeskij oblastyah Kolektivizaciya BudzhakuDiv takozhKolektivizaciya Rozkurkulennya Derzhavnij kapitalizm Derzhavnij socializmPrimitkiTucker Robert 1992 Norton amp Company s 195 ISBN 0 393 30869 3 Arhiv originalu za 21 travnya 2016 Procitovano 30 listopada 2015 S Kulchickij Problema kolektivizaciyi silskogo gospodarstva v stalinskij revolyuciyi zverhu pdf 27 travnya 2008 u Wayback Machine Problemi Istoriyi Ukrayini fakti sudzhennya poshuki 12 2004 ss 21 69 Archives gov ua Arhiv originalu za 21 zhovtnya 2013 Procitovano 28 serpnya 2013 KPSS v rezolyuciyah i resheniyah sezdov konferencij i plenumov CK 8 izd ch 4 M 1970 Archives gov ua 30 sichnya 1930 Arhiv originalu za 21 zhovtnya 2013 Procitovano 28 serpnya 2013 Wheatcroft and Davies Davies and Wheatcroft p 490 Ivnitskyy Tragedy of Soviet Village Archives gov ua 28 sichnya 1932 Arhiv originalu za 3 listopada 2013 Procitovano 28 serpnya 2013 Compendium of Soviet Law for 1931 Moscow 1932 S V Kulchickij Opir selyanstva sucilnij kolektivizaciyi Ukrayinskij Istorichnij Zhurnal 2004 2 31 50 Archives gov ua Arhiv originalu za 15 serpnya 2012 Procitovano 28 serpnya 2013 S Kulchickij Golodomor 33 stalinskij zadum ta jogo vikonannya pdf 27 travnya 2008 u Wayback Machine Problemi Istoriyi Ukrayini fakti sudzhennya poshuki 15 2006 ss 190 264 Archives gov ua 29 kvitnya 1932 Arhiv originalu za 21 kvitnya 2013 Procitovano 28 serpnya 2013 The Years of Hunger Soviet Agriculture 1931 1933 The Industrialization of Soviet Russia Palgrave Macmillan 2004 ISBN 0 333 31107 8 p 487 e g 83 in Lower Volga Davies and Wheatcroft ibid Davies and Wheatcroft p 448 zno academia in ua Arhiv originalu za 28 chervnya 2020 Procitovano 22 veresnya 2020 Dzherela ta literaturaKulchickij S V Komunizaciya ukrayinskogo sela 1919 17 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2007 T 4 Ka Kom S 504 ISBN 978 966 00 0692 8 Marochko V I Kolektivizaciya silskogo gospodarstva v USRR URSR 19 sichnya 2016 u Wayback Machine tam zhe s 447 Kolektivizaciya Elektronna biblioteka Ukrayinika http www harakternictvo spas ukr Spas 2018 Arhiv originalu za 31 lipnya 2018 Procitovano 2 bereznya 2018 Literatura Kolektivizaciya v zahidnoukrayinskomu seli P V Kogut Ukr akad derzh upr pri Prezidentovi Ukrayini Lviv fil L 2000 80 c Nikolya Vert Soprotivlenie krestyan nasilstvennoj kollektivizacii v SSSR Terror i besporyadok Stalinizm kak sistema M ROSSPEN 2010 447 s Istoriya stalinizma ISBN 978 5 8243 1299 7 Shejla Ficpatrik 2001 Stalinskie krestyane Socialnaya istoriya Sovetskoj Rossii v 30 e gody derevnya M ROSSPEN ISBN 5 8243 0238 3 Tragediya sovetskoj derevni Kollektivizaciya i raskulachivanie Dokumenty i materialy v 5 tomah 1927 1939 Tom 1 Maj 1927 noyabr 1929 M 1999 Grinevich L V Priluckij V I Antonyuk Yaroslav Protidiya SB OUN B sucilnij kolektivizaciyi Volini ta Polissya 1947 1949 rr 5 travnya 2015 u Wayback Machine Ya Antonyuk Naukovi zapiski Nacionalnogo universitetu Ostrozka akademiya Istorichni nauki Ostrog 2011 Vip 17 S 211 219 RADYaNSKA MODERNIZACIYa UKRAYiNIPosilannyaKolektivizaciya 15 veresnya 2020 u Wayback Machine Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1959 T 3 kn V Literi K Kom S 672 1000 ekz