Камерто́н — прилад для відтворення звуку еталонної висоти, який застосовується для настроювання музичних інструментів та при співі. Найпоширеніший камертон — це U-подібний вібратор-ідіофон зі стабільним строєм та частотою коливань, що дорівнює 440 Гц (ля 1-ї октави).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkppTDFSMWJtbHVaMTltYjNKclgyOXVYM0psYzI5dVlYUnZjaTVxY0djdk16QXdjSGd0VkhWdWFXNW5YMlp2Y210ZmIyNWZjbVZ6YjI1aGRHOXlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Існують камертони іншої конструкції та строю, набори камертонів, а також камертони зі змінним строєм. Камертон винайдений придворним англійським трубачем Джоном Шором в 1711 році.
Історія приладу
До XIX століття камертони не стандартизовувалися і тому їх висота могла варіюватися в досить широких межах навіть в межах одного європейського міста. Наприклад, настройка кафедрального органу в Британії могла відрізнятися від настройки домашніх клавішних інструментів на 5 півтонів. Висота настройки органів могла еволюціонувати з часом навіть в стінах одного собору — настроювання органів передбачало підкручування кінців трубок. Повторюваний часто, процес настройки поступово призводив до їх зношування, в результаті кінці трубочок опускались, їх довжина скорочувалась, а загальний стрій органу відповідно піднімався.
Уяву про давні стандарти настроювання дають , органні труби та інші джерела. Наприклад, англійські камертони-дудки 1720 року настроювали «ля» першої октави на висоту в той час як органи, на яких грав Йоганн Себасьян Бах в Гамбурзі, Лейпцигу та Веймарі настроювалися як A =
, тобто приблизно 4 півтонами вище. Іншими словами, камертони «ля» 1720 року відповідали звуку «фа» органів Баха.
З XVIII століття використовуються металеві камертони конструкції Джона Шора, проте їх висота також різнилася. Наприклад, камертони, якими користувався Ґеорґ Фрідріх Гендель, датовані 1740 роком, настроювались як A = а пізніше, в 1780 році, як A =
, майже півтоном нижче.
Наведені вище цифри базуються на сучасних вимірюваннях і тому не можуть дати точного уявлення про музичну практику минулого. Хоча Марен Мерсенн дав приблизні визначення частоти ще на початку XVII століття, вимірювання висоти звуку не були достатньо точними до початку XIX століття.
Наприкінці XVIII століття спостерігалася тенденція до обмеження «ля» першої октави в межах між і
, при чому стандарт поступово підвищувався. Цьому сприяло посилення ролі оркестру, як самодостанього (а не акомпонуючого колективу). Наприклад у 1815 році оркестр Дрезденської опери настроювався під камертон A =
, тоді як через 11 років цей самий оркестр вже мав еталон A =
. В театрі Ла Скала ля першої октави було піднято до висоти
. У підручнику з теорії музики Станіслава Людкевича (1921) зафіксовано стандартну висоту камертона A =
.
Сучасна практика
Сучасний стандарт, А = 440, було запропоновано на Штутгартській конференції 1834 року. Щоправда у Франції мали дещо інший погляд на звуковисотність і 1859 року було офіційно проголошено стандарт ля першої октави 435 Гц. Натомість міжнародна конференція 1939 року, а 1955 був прийнятий і Міжнародною Організацією зі Стандартизації.
Деякі колективи, однак не дотримуються міжнародного стандарту і надалі випробовують вплив тенденції до інфляції звуковисотного стандарту. Наприклад, Нью-Йоркський філармонічний оркестр та Бостонський симфонічний оркестр використовує A = 442 Hz., ряд оркестрів Європи, зокрема в таких країнах як Росія, Швеція та Іспанія грають з настройкою A = 443 Hz. A = 442 Гц використовують деякі європейські оркестри (зокрема в таких країнах як Данія, Франція, Угорщина, Італія, Норвегія та Швейцарія). Інфляція звуковисотного стандарту торкнулась і України, наприклад за стандартом 442 і 443 Гц настроєні пропоновані в українському продажі ударні, рекомендації використовувати завищені строї зустрічаються в посібниках для виконавців див.
Примітки
- . Sony (), Garritan (ARIA). 2008. Архів оригіналу за 9 березня 2012. Процитовано 9 березня 2012.
Soft Synth Properties... About...
- C. Людкевич. Загальні основи музики, с.35
- Rayleigh, J.W.S. (1945). The Theory of Sound, Vol. I. Dover. с. 9. ISBN . reprint of 1894 ed.
- Franz Nistl, Table of orchestra tunes [ 28 червня 2018 у Wayback Machine.]
- Franz Nistl, Table of European orchestra tunes, part 1 [ 19 жовтня 2013 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 12 серпня 2013. Процитовано 9 березня 2012.
- напр. Г. М. Григор'єв. Оркестрово-ансамблева підготовка. Настройка оркестру та оркестрові стрій. Проблеми інтонування на духові інструментах (методичні рекомендації) [ 29 травня 2010 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kamerto n prilad dlya vidtvorennya zvuku etalonnoyi visoti yakij zastosovuyetsya dlya nastroyuvannya muzichnih instrumentiv ta pri spivi Najposhirenishij kamerton ce U podibnij vibrator idiofon zi stabilnim stroyem ta chastotoyu kolivan sho dorivnyuye 440 Gc lya 1 yi oktavi Kamerton vstanovlenij na rezonatori Isnuyut kamertoni inshoyi konstrukciyi ta stroyu nabori kamertoniv a takozh kamertoni zi zminnim stroyem Kamerton vinajdenij pridvornim anglijskim trubachem Dzhonom Shorom v 1711 roci Istoriya priladu Do XIX stolittya kamertoni ne standartizovuvalisya i tomu yih visota mogla variyuvatisya v dosit shirokih mezhah navit v mezhah odnogo yevropejskogo mista Napriklad nastrojka kafedralnogo organu v Britaniyi mogla vidriznyatisya vid nastrojki domashnih klavishnih instrumentiv na 5 pivtoniv Visota nastrojki organiv mogla evolyucionuvati z chasom navit v stinah odnogo soboru nastroyuvannya organiv peredbachalo pidkruchuvannya kinciv trubok Povtoryuvanij chasto proces nastrojki postupovo prizvodiv do yih znoshuvannya v rezultati kinci trubochok opuskalis yih dovzhina skorochuvalas a zagalnij strij organu vidpovidno pidnimavsya Uyavu pro davni standarti nastroyuvannya dayut organni trubi ta inshi dzherela Napriklad anglijski kamertoni dudki 1720 roku nastroyuvali lya pershoyi oktavi na visotu 380 gc v toj chas yak organi na yakih grav Jogann Sebasyan Bah v Gamburzi Lejpcigu ta Vejmari nastroyuvalisya yak A 480 Hz tobto priblizno 4 pivtonami vishe Inshimi slovami kamertoni lya 1720 roku vidpovidali zvuku fa organiv Baha Z XVIII stolittya vikoristovuyutsya metalevi kamertoni konstrukciyi Dzhona Shora prote yih visota takozh riznilasya Napriklad kamertoni yakimi koristuvavsya Georg Fridrih Gendel datovani 1740 rokom nastroyuvalis yak A 422 5 Hz a piznishe v 1780 roci yak A 409 Hz majzhe pivtonom nizhche Navedeni vishe cifri bazuyutsya na suchasnih vimiryuvannyah i tomu ne mozhut dati tochnogo uyavlennya pro muzichnu praktiku minulogo Hocha Maren Mersenn dav priblizni viznachennya chastoti she na pochatku XVII stolittya vimiryuvannya visoti zvuku ne buli dostatno tochnimi do pochatku XIX stolittya Naprikinci XVIII stolittya sposterigalasya tendenciya do obmezhennya lya pershoyi oktavi v mezhah mizh 400 i 450 gc pri chomu standart postupovo pidvishuvavsya Comu spriyalo posilennya roli orkestru yak samodostanogo a ne akomponuyuchogo kolektivu Napriklad u 1815 roci orkestr Drezdenskoyi operi nastroyuvavsya pid kamerton A 423 2 Hz todi yak cherez 11 rokiv cej samij orkestr vzhe mav etalon A 435 Hz V teatri La Skala lya pershoyi oktavi bulo pidnyato do visoti 451 Gc U pidruchniku z teoriyi muziki Stanislava Lyudkevicha 1921 zafiksovano standartnu visotu kamertona A 435 Hz Suchasna praktika 440 Gc source source Suchasnij standart lya pershoyi oktavi Pri problemah glyante v dovidku Suchasnij standart A 440 bulo zaproponovano na Shtutgartskij konferenciyi 1834 roku Shopravda u Franciyi mali desho inshij poglyad na zvukovisotnist i 1859 roku bulo oficijno progolosheno standart lya pershoyi oktavi 435 Gc Natomist mizhnarodna konferenciya 1939 roku a 1955 buv prijnyatij i Mizhnarodnoyu Organizaciyeyu zi Standartizaciyi Deyaki kolektivi odnak ne dotrimuyutsya mizhnarodnogo standartu i nadali viprobovuyut vpliv tendenciyi do inflyaciyi zvukovisotnogo standartu Napriklad Nyu Jorkskij filarmonichnij orkestr ta Bostonskij simfonichnij orkestr vikoristovuye A 442 Hz ryad orkestriv Yevropi zokrema v takih krayinah yak Rosiya Shveciya ta Ispaniya grayut z nastrojkoyu A 443 Hz A 442 Gc vikoristovuyut deyaki yevropejski orkestri zokrema v takih krayinah yak Daniya Franciya Ugorshina Italiya Norvegiya ta Shvejcariya Inflyaciya zvukovisotnogo standartu torknulas i Ukrayini napriklad za standartom 442 i 443 Gc nastroyeni proponovani v ukrayinskomu prodazhi udarni rekomendaciyi vikoristovuvati zavisheni stroyi zustrichayutsya v posibnikah dlya vikonavciv div Primitki Sony Garritan ARIA 2008 Arhiv originalu za 9 bereznya 2012 Procitovano 9 bereznya 2012 Soft Synth Properties About C Lyudkevich Zagalni osnovi muziki s 35 Rayleigh J W S 1945 The Theory of Sound Vol I Dover s 9 ISBN 0 486 60292 3 reprint of 1894 ed Franz Nistl Table of orchestra tunes 28 chervnya 2018 u Wayback Machine Franz Nistl Table of European orchestra tunes part 1 19 zhovtnya 2013 u Wayback Machine Arhiv originalu za 12 serpnya 2013 Procitovano 9 bereznya 2012 napr G M Grigor yev Orkestrovo ansambleva pidgotovka Nastrojka orkestru ta orkestrovi strij Problemi intonuvannya na duhovi instrumentah metodichni rekomendaciyi 29 travnya 2010 u Wayback Machine