Зовнішня політика Сполучених Штатів Америки визначається Президентом та здійснюється Державним департаментом на чолі з Державним секретарем.
Сполучені Штати Америки проводять складну зовнішню політику, основними принципами якої проголошені «будівництво безпечного світу» і «поширення демократії на користь американського народу та міжнародної спільноти». Сполучені Штати відіграють вкрай важливу роль у міжнародних відносинах, мають найрозвиненішу у світі мережу дипломатичних представництв. США — член-засновник Організації Об'єднаних Націй і Північно-Атлантичного альянсу, член Ради Безпеки ООН. Дипломатія США бере найактивнішу участь у розв'язанні практично всіх міжнародних конфліктів і суперечок.
Колишній державний секретар США Колін Павелл називав зовнішню політику США «агресивною у сенсі ставлення до викликів і проблем».. З 1940-их років, коли адміністрація Рузвельта відмовилась від політики невтручання, США виступали ініціаторами безлічі збройних конфліктів та військових переворотів в усьому світі, серед яких у 1953 році, Операція у затоці Свиней у 1961 році, війни в Югославії 1999, Афганістані та Іраку (2001, 2003).
Один із напрямів у зовнішній політиці США, за власним самовизначенням, є проведення політики «М'якої сили» (Soft power). М'яка сила — це здатність держави (союзу, коаліції) досягти бажаних результатів у міжнародних справах через переконання, а не придушення (нав'язування, примус). «М'яка сила» діє, спонукаючи інших дотримуватись (або домагаючись їхньої власної згоди додержуватись, або роблячи вигідним додержання) певних нормам поведінки та інституцій на міжнародній арені, що і приводить її носіїв до досягнення бажаного результату фактично без примусу". Це поняття належить відомому американському політологу на ім'я .
Невдоволення подібним лунає в різних країнах світу, де американські принципи світоустрою часто сприймаються як диктат та бажання нав'язати власну систему цінностей. Критика світової політики США багато в чому обумовлена тим, що первісно подібний підхід до вирішення глобальних проблем формувався в тому числі, і як інструмент розповсюдження свого геополітичного впливу, оскільки його реалізація надавала Вашингтону конкурентні переваги у боротьбі за ринки збуту в різних регіонах, що дозволяло досягти там і політичного домінування.
Історія
Вже під час Першої світової війни США робили зусилля до того, щоб вийти на лідируючі позиції на світовій політичній арені. У 1914—1917 роки США вели політику нейтралітету, що позитивно вплинуло на економіку країни.
У 1920-ті роки США вели боротьбу за політичну експансію в Латинській Америці, скуповуючи землі і надаючи кредити через свої компанії. В деяких країнах цього регіону США безпосередньо контролювали фінанси і митницю, в ряді випадків підкріплюючи свою присутність армією.
Перед Другою світовою війною в правлячій еліті США вельми популярною була доктрина ізоляціонізму.
Переможне завершення Другої світової війни і проведені атомні бомбардування Японії в серпні 1945 року стрімко змінили роль і значення США в європейській і світовій політиці. Вельми успішне здійснення у 1947—1952 роках плану економічної допомоги країнам Західної Європи, що отримало назву «плану Маршала» дозволило США остаточно «закріпити» за собою домінуючий економічний і політичний вплив на Західну Європу, а потім і на інші регіони світу. Як зазначає в 2012 році гарвардський проф. С. М. Уолт, США є «гегемоном у західній півкулі».
З 1940-х років Сполучені Штати брали участь у численних збройних конфліктах і військових переворотах у всьому світі, серед яких переворот в Ірані в 1953 році, Операція в затоці Свиней в 1961 році, війни в Югославії, Афганістані та Іраку.
Як зазначала в 2002 році «Женьмінь Жибао», після закінчення холодної війни США прагнули до створення однополярного світу під своїм керівництвом.
На думку професора Джона Грея, втрата США першості в світі виникла з початком війни в Іраку, прискорившись з світовою економічною кризою (з 2008 року).
Згідно із заявою колишнього посла США в Росії Джеймса Коллінза в 2015 році, будь-які розмови про перегляд зовнішньої політики США і зміну пріоритетів не мають під собою підстав: перед США як і раніше стоять питання стримування Китаю, рішення проблем ісламського радикалізму, контролю над нафтовими ресурсами, зміцнення НАТО і розвитку Трансатлантичних відносин, створення альянсу з демократичними державами Далекого Сходу, з Індією, особливе значення має проблема Ірану.
Дипломатичні відносини
Сполучені Штати мають дипломатичні відносини практично з усіма державами світу. Виняток становлять 5 держав:
Бутан
Іран (припинено 1979 року)
Північна Корея
Куба (припинено 1959 року)
Сомалі (не визнана США) США визнали незалежність Сомалі і встановили з ним дипломатичні стосунки 1 липня 1960 року. Тоді ж Генеральне консульство США в Могадішо було перетворене в Посольство. 5 січня 1991 року, після падіння центрального сомалійського уряду, Посольство США було закрите.
Експорт демократії
Демократія проголошена однією з основних цілей зовнішньої політики США. За доповіддю Держдепу США прикладами успіху такої моделі можуть вважатись «кольорові революції» у Грузії та в Україні , політичні перетворення у Сербії (включаючи Косово) і Чорногорію.
Сполучені Штати Америки зацікавлені у поширенні демократії та ринкової економіки у світі, оскільки це забезпечує захист їхніх інтересів та відповідає американським цінностям. Мадлен Олбрайт, яка займала пост держсекретаря під час другої адміністрації Білла Клінтона, висловилась із цього приводу, заявивши: «те, що США ототожнюють себе з демократією, життєво важливо для американських інтересів». Таким чином, видно основне завдання розповсюдження культурних цінностей США: поширення ідеологічних принципів, на яких базуються самі США, — це поширення американського впливу. І, навпаки, надзадачею американської зовнішньої політики вони вважають поширення відповідних цінностей.
Зовнішня культурна політика
Зовнішня культурна політика за успішної реалізації здатна стати ефективним засобом супроводження загальної зовнішньополітичної стратегії держави, створюючи міцний фундамент, який дозволяє не тільки відбудовувати і просувати свої національні інтереси на світовій арені, але й чинити безпосередній вплив на різні політичні, економічні, соціальні процеси у світі.
Міжнародна освітня політика саме спрямована на максимально позитивне сприйняття населенням іншої країни американської культури. Завданням міжнародної політики США є створення лояльних прошарків населення в інших країнах.
Доведена ефективність проведення такої політики, багато колишніх випускників освітніх програм займають провідні державні пости у своїх країнах: 200 чинних і колишніх прем'єр-міністрів і президентів, і серед них Тоні Блер, Маргарет Тетчер, Герхард Шредер і Михайло Саакашвілі були учасниками урядових освітніх програм; 80 % членів уряду Саудівської Аравії здобули освіту в Американських університетах, 75 % парламенту Кенії навчались у США тощо.
Упродовж всієї історії існування міжнародних освітніх програм США застосовували їх для досягнення різних політичних цілей, але головним завданням цієї політики є поширення американської культури усім світом.
Програми міжнародної культурної політики на урядовому рівні розглядаються як один з найефективніших напрямків публічної дипломатії, що сприяють стабільності, процвітанню, а також просуванню американських цінностей у країнах, що розвиваються, або перебувають у перехідному періоді.
Основними інструментами реалізації американського зовнішнього культурного впливу виступають ЗМІ, в першу чергу американські, які часто входять до складу ще більших фінансово-промислових імперій. Керівний склад таких компаній, що формує собою ділову еліту США, часто нерозривно пов'язаний та взаємодіє на різних рівнях із правлячою політичною елітою США, в тому числі проваджуючи через власні ЗМІ цілеспрямований експорт ідеологічно «заряджених» американських культурних цінностей, орієнтованих головним чином на молодь у різних країнах світу, які охоче й активно сприймають Америку також через її субкультурні компоненти.
Тим самим реалізується і політична задача із забезпечення національних інтересів США, що відповідає цілям і завданням, задекларованим у різного роду концептуальних та програмних документах американської зовнішньої політики.
США є співзасновником і постійним членом ООН. 15 вересня 2011 року, в зв'язку з відкриттям чергової сесії Генасамблеї ООН, помічник держсекретаря США виступила з заявою, в якій вказала, що «участь США у роботі ООН зміцнює нашу національну безпеку, просуває базові американські цінності та підтримує глобальні інститути та інфраструктуру, від яких залежить економіка 21-го століття». Також Бріммер заявила про те, що США «не повинні і не будуть» відмовлятися від своєї провідної ролі в ООН, і про те, що виконавча гілка влади у Вашингтоні також не збирається слідувати «лунаючим знову реакційним закликам утримувати внески США» в бюджет системи ООН: «протягом занадто довгого часу США грали в ігри зі своїми внесками, сплачуючи їх, коли хотіли, і утримуючи їх в тих випадках, при яких вважали це якимось чином виправданим. Це підривало репутацію США і шкодило нашій здатності досягати тих чи інших цілей в ООН». Так, 13 жовтня 2011 року Комітет з міжнародних справ Палати представників Конгресу США схвалив законопроєкт, що обмежує участь Вашингтона у фінансуванні ООН, пояснюючи це тим, що тільки скорочення фінансування з боку США може вплинути на ООН у зв'язку з питанням визнання Палестини. Законопроєкт передбачає, зокрема, переклад фінансування ООН на добровільну основу. При цьому в 2010 році США вклали в ООН 7,7 мільярда доларів, що становить 22 % від бюджету організації.
НАТО
Військово-політичний альянс НАТО було створено 4 квітня 1949 року, він об'єднав під егідою США 10 держав Західної Європи і Канаду. До 1991 року альянс розширився до 15 членів, включив цілком Німеччину, а також Іспанію, Грецію й Туреччину. Первинно НАТО створювався з метою попередження потенційної радянської агресії проти Заходу. У 1955 році у Східній Європі з аналогічною метою була створена Організація Варшавського договору за керівної ролі Радянського Союзу. Таким чином, Європа залишалась розділеною упродовж ще понад 30 років.
Статут НАТО передбачає, що агресія проти будь-якого з учасників договору прирівнюється до агресії проти всіх країн, що входять в альянс. Слід зазначити, що хоча США оголосили про свій нейтралітет у британсько-аргентинському конфлікті й напряму не виступили проти Аргентини, вони надали суттєву підтримку Великій Британії.
У 1991 році Варшавський договір втратив чинність, і Холодна війна була офіційно оголошена завершеною. Таким чином, зникла першопричина появи самого НАТО. Тим не менше, за угодою з СРСР, до НАТО була включена НДР, яка вже увійшла до складу ФРН. Після цього радянському керівництву були надані гарантії про те, що на території Німеччини ніколи не будуть розміщені елементи стратегічних ядерних сил США, а НАТО не буде розширюватись на схід.
Увага НАТО переключилась з СРСР на . З 1993 року авіація НАТО бере активну участь у Боснійській війні. Навесні 1999 року почалась наймасштабніша військова операція в історії альянсу: Сербії.
1999 рік став переламним в історії НАТО. США порушили дані у 1991 році Горбачову обіцянки припинити розширення НАТО: у 1999 році до альянсу увійшли Угорщина, Польща й Чехія, у 2004 році до складу НАТО увійшли ще 7 держав східної Європи, в тому числі 3 колишні радянські республіки — Естонія, Латвія і Литва. До того часу США вже оголосили про свою Війну проти тероризму. Контингент НАТО у 2001 році було введено в Афганістан у відповідь на теракти 11 вересня. У 2003 році, однак, деякі європейські союзники США у НАТО відмовились вступати до Іракської війни.
Нині уряди семи держав Європи, а також Грузії проводять активну атлантистську зовнішню політику і ставлять собі на меті вступити в НАТО.
Примітки
- . Архів оригіналу за 12 листопада 2008. Процитовано 12 лютого 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - http://www.kommersant.ru/doc.aspx?DocsID=523499
- Набока О. В. Політика США в Східній Азії в 30 –70-х рр. ХІХ ст. Інститут українознавства ім. І. Крип'якевича НАН України Л; 2017
- . Архів оригіналу за 20 січня 2012. Процитовано 12 лютого 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - «The U.S. strategy for promoting democracy and human rights employs a combination of consistent, high-level diplomacy and assistance programs. The combination of diplomatic and programmatic efforts was particularly effective in promoting a positive resolution to the post-election crisis in Georgia» // Витяг з доповіді Держдепартаменту США Supporting Human Rights and Democracy: The U.S. Record 2004—2005. [1] [ 13 січня 2012 у Wayback Machine.]
- «Although all credit rightly goes to the Ukrainian people, U.S. efforts to promote free and fair elections, strengthen the rule of law, civil society, and independent media no doubt were positive factors in the presidential election and popular resistance to government attempts to subvert the people's will. The resulting massive, weeks-long, non-violent protest movement known as the „Orange Revolution“ radically transformed the political landscape and media environment in Ukraine» // Витяг з доповіді Держдепартаменту США Supporting Human Rights and Democracy: The U.S. Record 2004—2005. [2] [ 13 січня 2012 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 18 травня 2007. Процитовано 12 лютого 2012.
Література
- Питльована Л.Ю. США у воєнних конфліктах зламу ХІХ – ХХ ст. в оцінках американської історіографії // Вісник Національного університету «Львівська політехніка». Держава та армія. № 752. Львів: Вид-во Львівської політехніки, 2013. С. 199-205.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zovnishnya politika Spoluchenih Shtativ Ameriki viznachayetsya Prezidentom ta zdijsnyuyetsya Derzhavnim departamentom na choli z Derzhavnim sekretarem Spolucheni Shtati Ameriki provodyat skladnu zovnishnyu politiku osnovnimi principami yakoyi progolosheni budivnictvo bezpechnogo svitu i poshirennya demokratiyi na korist amerikanskogo narodu ta mizhnarodnoyi spilnoti Spolucheni Shtati vidigrayut vkraj vazhlivu rol u mizhnarodnih vidnosinah mayut najrozvinenishu u sviti merezhu diplomatichnih predstavnictv SShA chlen zasnovnik Organizaciyi Ob yednanih Nacij i Pivnichno Atlantichnogo alyansu chlen Radi Bezpeki OON Diplomatiya SShA bere najaktivnishu uchast u rozv yazanni praktichno vsih mizhnarodnih konfliktiv i superechok Kolishnij derzhavnij sekretar SShA Kolin Pavell nazivav zovnishnyu politiku SShA agresivnoyu u sensi stavlennya do viklikiv i problem Z 1940 ih rokiv koli administraciya Ruzvelta vidmovilas vid politiki nevtruchannya SShA vistupali iniciatorami bezlichi zbrojnih konfliktiv ta vijskovih perevorotiv v usomu sviti sered yakih u 1953 roci Operaciya u zatoci Svinej u 1961 roci vijni v Yugoslaviyi 1999 Afganistani ta Iraku 2001 2003 Odin iz napryamiv u zovnishnij politici SShA za vlasnim samoviznachennyam ye provedennya politiki M yakoyi sili Soft power M yaka sila ce zdatnist derzhavi soyuzu koaliciyi dosyagti bazhanih rezultativ u mizhnarodnih spravah cherez perekonannya a ne pridushennya nav yazuvannya primus M yaka sila diye sponukayuchi inshih dotrimuvatis abo domagayuchis yihnoyi vlasnoyi zgodi doderzhuvatis abo roblyachi vigidnim doderzhannya pevnih normam povedinki ta institucij na mizhnarodnij areni sho i privodit yiyi nosiyiv do dosyagnennya bazhanogo rezultatu faktichno bez primusu Ce ponyattya nalezhit vidomomu amerikanskomu politologu na im ya Nevdovolennya podibnim lunaye v riznih krayinah svitu de amerikanski principi svitoustroyu chasto sprijmayutsya yak diktat ta bazhannya nav yazati vlasnu sistemu cinnostej Kritika svitovoyi politiki SShA bagato v chomu obumovlena tim sho pervisno podibnij pidhid do virishennya globalnih problem formuvavsya v tomu chisli i yak instrument rozpovsyudzhennya svogo geopolitichnogo vplivu oskilki jogo realizaciya nadavala Vashingtonu konkurentni perevagi u borotbi za rinki zbutu v riznih regionah sho dozvolyalo dosyagti tam i politichnogo dominuvannya IstoriyaVzhe pid chas Pershoyi svitovoyi vijni SShA robili zusillya do togo shob vijti na lidiruyuchi poziciyi na svitovij politichnij areni U 1914 1917 roki SShA veli politiku nejtralitetu sho pozitivno vplinulo na ekonomiku krayini U 1920 ti roki SShA veli borotbu za politichnu ekspansiyu v Latinskij Americi skupovuyuchi zemli i nadayuchi krediti cherez svoyi kompaniyi V deyakih krayinah cogo regionu SShA bezposeredno kontrolyuvali finansi i mitnicyu v ryadi vipadkiv pidkriplyuyuchi svoyu prisutnist armiyeyu Pered Drugoyu svitovoyu vijnoyu v pravlyachij eliti SShA velmi populyarnoyu bula doktrina izolyacionizmu Peremozhne zavershennya Drugoyi svitovoyi vijni i provedeni atomni bombarduvannya Yaponiyi v serpni 1945 roku strimko zminili rol i znachennya SShA v yevropejskij i svitovij politici Velmi uspishne zdijsnennya u 1947 1952 rokah planu ekonomichnoyi dopomogi krayinam Zahidnoyi Yevropi sho otrimalo nazvu planu Marshala dozvolilo SShA ostatochno zakripiti za soboyu dominuyuchij ekonomichnij i politichnij vpliv na Zahidnu Yevropu a potim i na inshi regioni svitu Yak zaznachaye v 2012 roci garvardskij prof S M Uolt SShA ye gegemonom u zahidnij pivkuli Z 1940 h rokiv Spolucheni Shtati brali uchast u chislennih zbrojnih konfliktah i vijskovih perevorotah u vsomu sviti sered yakih perevorot v Irani v 1953 roci Operaciya v zatoci Svinej v 1961 roci vijni v Yugoslaviyi Afganistani ta Iraku Yak zaznachala v 2002 roci Zhenmin Zhibao pislya zakinchennya holodnoyi vijni SShA pragnuli do stvorennya odnopolyarnogo svitu pid svoyim kerivnictvom Na dumku profesora Dzhona Greya vtrata SShA pershosti v sviti vinikla z pochatkom vijni v Iraku priskorivshis z svitovoyu ekonomichnoyu krizoyu z 2008 roku Zgidno iz zayavoyu kolishnogo posla SShA v Rosiyi Dzhejmsa Kollinza v 2015 roci bud yaki rozmovi pro pereglyad zovnishnoyi politiki SShA i zminu prioritetiv ne mayut pid soboyu pidstav pered SShA yak i ranishe stoyat pitannya strimuvannya Kitayu rishennya problem islamskogo radikalizmu kontrolyu nad naftovimi resursami zmicnennya NATO i rozvitku Transatlantichnih vidnosin stvorennya alyansu z demokratichnimi derzhavami Dalekogo Shodu z Indiyeyu osoblive znachennya maye problema Iranu Diplomatichni vidnosiniSpolucheni Shtati mayut diplomatichni vidnosini praktichno z usima derzhavami svitu Vinyatok stanovlyat 5 derzhav Butan Iran pripineno 1979 roku Pivnichna Koreya Kuba pripineno 1959 roku Somali ne viznana SShA SShA viznali nezalezhnist Somali i vstanovili z nim diplomatichni stosunki 1 lipnya 1960 roku Todi zh Generalne konsulstvo SShA v Mogadisho bulo peretvorene v Posolstvo 5 sichnya 1991 roku pislya padinnya centralnogo somalijskogo uryadu Posolstvo SShA bulo zakrite Eksport demokratiyiDemokratiya progoloshena odniyeyu z osnovnih cilej zovnishnoyi politiki SShA Za dopoviddyu Derzhdepu SShA prikladami uspihu takoyi modeli mozhut vvazhatis kolorovi revolyuciyi u Gruziyi ta v Ukrayini politichni peretvorennya u Serbiyi vklyuchayuchi Kosovo i Chornogoriyu Spolucheni Shtati Ameriki zacikavleni u poshirenni demokratiyi ta rinkovoyi ekonomiki u sviti oskilki ce zabezpechuye zahist yihnih interesiv ta vidpovidaye amerikanskim cinnostyam Madlen Olbrajt yaka zajmala post derzhsekretarya pid chas drugoyi administraciyi Billa Klintona vislovilas iz cogo privodu zayavivshi te sho SShA ototozhnyuyut sebe z demokratiyeyu zhittyevo vazhlivo dlya amerikanskih interesiv Takim chinom vidno osnovne zavdannya rozpovsyudzhennya kulturnih cinnostej SShA poshirennya ideologichnih principiv na yakih bazuyutsya sami SShA ce poshirennya amerikanskogo vplivu I navpaki nadzadacheyu amerikanskoyi zovnishnoyi politiki voni vvazhayut poshirennya vidpovidnih cinnostej Zovnishnya kulturna politikaZovnishnya kulturna politika za uspishnoyi realizaciyi zdatna stati efektivnim zasobom suprovodzhennya zagalnoyi zovnishnopolitichnoyi strategiyi derzhavi stvoryuyuchi micnij fundament yakij dozvolyaye ne tilki vidbudovuvati i prosuvati svoyi nacionalni interesi na svitovij areni ale j chiniti bezposerednij vpliv na rizni politichni ekonomichni socialni procesi u sviti Mizhnarodna osvitnya politika same spryamovana na maksimalno pozitivne sprijnyattya naselennyam inshoyi krayini amerikanskoyi kulturi Zavdannyam mizhnarodnoyi politiki SShA ye stvorennya loyalnih prosharkiv naselennya v inshih krayinah Dovedena efektivnist provedennya takoyi politiki bagato kolishnih vipusknikiv osvitnih program zajmayut providni derzhavni posti u svoyih krayinah 200 chinnih i kolishnih prem yer ministriv i prezidentiv i sered nih Toni Bler Margaret Tetcher Gerhard Shreder i Mihajlo Saakashvili buli uchasnikami uryadovih osvitnih program 80 chleniv uryadu Saudivskoyi Araviyi zdobuli osvitu v Amerikanskih universitetah 75 parlamentu Keniyi navchalis u SShA tosho Uprodovzh vsiyeyi istoriyi isnuvannya mizhnarodnih osvitnih program SShA zastosovuvali yih dlya dosyagnennya riznih politichnih cilej ale golovnim zavdannyam ciyeyi politiki ye poshirennya amerikanskoyi kulturi usim svitom Programi mizhnarodnoyi kulturnoyi politiki na uryadovomu rivni rozglyadayutsya yak odin z najefektivnishih napryamkiv publichnoyi diplomatiyi sho spriyayut stabilnosti procvitannyu a takozh prosuvannyu amerikanskih cinnostej u krayinah sho rozvivayutsya abo perebuvayut u perehidnomu periodi Osnovnimi instrumentami realizaciyi amerikanskogo zovnishnogo kulturnogo vplivu vistupayut ZMI v pershu chergu amerikanski yaki chasto vhodyat do skladu she bilshih finansovo promislovih imperij Kerivnij sklad takih kompanij sho formuye soboyu dilovu elitu SShA chasto nerozrivno pov yazanij ta vzayemodiye na riznih rivnyah iz pravlyachoyu politichnoyu elitoyu SShA v tomu chisli provadzhuyuchi cherez vlasni ZMI cilespryamovanij eksport ideologichno zaryadzhenih amerikanskih kulturnih cinnostej oriyentovanih golovnim chinom na molod u riznih krayinah svitu yaki ohoche j aktivno sprijmayut Ameriku takozh cherez yiyi subkulturni komponenti Tim samim realizuyetsya i politichna zadacha iz zabezpechennya nacionalnih interesiv SShA sho vidpovidaye cilyam i zavdannyam zadeklarovanim u riznogo rodu konceptualnih ta programnih dokumentah amerikanskoyi zovnishnoyi politiki OONSShA ye spivzasnovnikom i postijnim chlenom OON 15 veresnya 2011 roku v zv yazku z vidkrittyam chergovoyi sesiyi Genasambleyi OON pomichnik derzhsekretarya SShA vistupila z zayavoyu v yakij vkazala sho uchast SShA u roboti OON zmicnyuye nashu nacionalnu bezpeku prosuvaye bazovi amerikanski cinnosti ta pidtrimuye globalni instituti ta infrastrukturu vid yakih zalezhit ekonomika 21 go stolittya Takozh Brimmer zayavila pro te sho SShA ne povinni i ne budut vidmovlyatisya vid svoyeyi providnoyi roli v OON i pro te sho vikonavcha gilka vladi u Vashingtoni takozh ne zbirayetsya sliduvati lunayuchim znovu reakcijnim zaklikam utrimuvati vneski SShA v byudzhet sistemi OON protyagom zanadto dovgogo chasu SShA grali v igri zi svoyimi vneskami splachuyuchi yih koli hotili i utrimuyuchi yih v tih vipadkah pri yakih vvazhali ce yakimos chinom vipravdanim Ce pidrivalo reputaciyu SShA i shkodilo nashij zdatnosti dosyagati tih chi inshih cilej v OON Tak 13 zhovtnya 2011 roku Komitet z mizhnarodnih sprav Palati predstavnikiv Kongresu SShA shvaliv zakonoproyekt sho obmezhuye uchast Vashingtona u finansuvanni OON poyasnyuyuchi ce tim sho tilki skorochennya finansuvannya z boku SShA mozhe vplinuti na OON u zv yazku z pitannyam viznannya Palestini Zakonoproyekt peredbachaye zokrema pereklad finansuvannya OON na dobrovilnu osnovu Pri comu v 2010 roci SShA vklali v OON 7 7 milyarda dolariv sho stanovit 22 vid byudzhetu organizaciyi NATODokladnishe NATO Vijskovo politichnij alyans NATO bulo stvoreno 4 kvitnya 1949 roku vin ob yednav pid egidoyu SShA 10 derzhav Zahidnoyi Yevropi i Kanadu Do 1991 roku alyans rozshirivsya do 15 chleniv vklyuchiv cilkom Nimechchinu a takozh Ispaniyu Greciyu j Turechchinu Pervinno NATO stvoryuvavsya z metoyu poperedzhennya potencijnoyi radyanskoyi agresiyi proti Zahodu U 1955 roci u Shidnij Yevropi z analogichnoyu metoyu bula stvorena Organizaciya Varshavskogo dogovoru za kerivnoyi roli Radyanskogo Soyuzu Takim chinom Yevropa zalishalas rozdilenoyu uprodovzh she ponad 30 rokiv Statut NATO peredbachaye sho agresiya proti bud yakogo z uchasnikiv dogovoru pririvnyuyetsya do agresiyi proti vsih krayin sho vhodyat v alyans Slid zaznachiti sho hocha SShA ogolosili pro svij nejtralitet u britansko argentinskomu konflikti j napryamu ne vistupili proti Argentini voni nadali suttyevu pidtrimku Velikij Britaniyi U 1991 roci Varshavskij dogovir vtrativ chinnist i Holodna vijna bula oficijno ogoloshena zavershenoyu Takim chinom znikla pershoprichina poyavi samogo NATO Tim ne menshe za ugodoyu z SRSR do NATO bula vklyuchena NDR yaka vzhe uvijshla do skladu FRN Pislya cogo radyanskomu kerivnictvu buli nadani garantiyi pro te sho na teritoriyi Nimechchini nikoli ne budut rozmisheni elementi strategichnih yadernih sil SShA a NATO ne bude rozshiryuvatis na shid Uvaga NATO pereklyuchilas z SRSR na Z 1993 roku aviaciya NATO bere aktivnu uchast u Bosnijskij vijni Navesni 1999 roku pochalas najmasshtabnisha vijskova operaciya v istoriyi alyansu Serbiyi 1999 rik stav perelamnim v istoriyi NATO SShA porushili dani u 1991 roci Gorbachovu obicyanki pripiniti rozshirennya NATO u 1999 roci do alyansu uvijshli Ugorshina Polsha j Chehiya u 2004 roci do skladu NATO uvijshli she 7 derzhav shidnoyi Yevropi v tomu chisli 3 kolishni radyanski respubliki Estoniya Latviya i Litva Do togo chasu SShA vzhe ogolosili pro svoyu Vijnu proti terorizmu Kontingent NATO u 2001 roci bulo vvedeno v Afganistan u vidpovid na terakti 11 veresnya U 2003 roci odnak deyaki yevropejski soyuzniki SShA u NATO vidmovilis vstupati do Irakskoyi vijni Nini uryadi semi derzhav Yevropi a takozh Gruziyi provodyat aktivnu atlantistsku zovnishnyu politiku i stavlyat sobi na meti vstupiti v NATO Primitki Arhiv originalu za 12 listopada 2008 Procitovano 12 lyutogo 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http www kommersant ru doc aspx DocsID 523499 Naboka O V Politika SShA v Shidnij Aziyi v 30 70 h rr HIH st Institut ukrayinoznavstva im I Krip yakevicha NAN Ukrayini L 2017 Arhiv originalu za 20 sichnya 2012 Procitovano 12 lyutogo 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya The U S strategy for promoting democracy and human rights employs a combination of consistent high level diplomacy and assistance programs The combination of diplomatic and programmatic efforts was particularly effective in promoting a positive resolution to the post election crisis in Georgia Vityag z dopovidi Derzhdepartamentu SShA Supporting Human Rights and Democracy The U S Record 2004 2005 1 13 sichnya 2012 u Wayback Machine Although all credit rightly goes to the Ukrainian people U S efforts to promote free and fair elections strengthen the rule of law civil society and independent media no doubt were positive factors in the presidential election and popular resistance to government attempts to subvert the people s will The resulting massive weeks long non violent protest movement known as the Orange Revolution radically transformed the political landscape and media environment in Ukraine Vityag z dopovidi Derzhdepartamentu SShA Supporting Human Rights and Democracy The U S Record 2004 2005 2 13 sichnya 2012 u Wayback Machine Arhiv originalu za 18 travnya 2007 Procitovano 12 lyutogo 2012 LiteraturaPitlovana L Yu SShA u voyennih konfliktah zlamu HIH HH st v ocinkah amerikanskoyi istoriografiyi Visnik Nacionalnogo universitetu Lvivska politehnika Derzhava ta armiya 752 Lviv Vid vo Lvivskoyi politehniki 2013 S 199 205