Було запропоновано цю статтю або розділ з Детонатор, але, можливо, це варто додатково . Пропозиція із січня 2023. |
Запа́л — пристрій для ініціації вибухової речовини (ВР). Збудження первинного ініціатора здійснюється за допомогою капсуля-запалювача ударної або накольної дії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEwTDFOamFHVnRZVjlIY21WdVlXUmxMV2t4T0c0dWMzWm5Mekl5TUhCNExWTmphR1Z0WVY5SGNtVnVZV1JsTFdreE9HNHVjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
1 — кришка запалу
2 — картонна прокладка
3 — кришка запалювача
4 — вісь ударника
5 — пружина
6 — ударник
7 — шкіряна прокладка
8 — різь
9 — корпус запалу
10 — ґніт
11 — запалювач 2
12 — детонатор
13 — запалювач 1
14 — затвор
15 — чека
16 — важіль
17 — загальний вигляд
Запали використовуються як засіб займання заряду для розриву ручних гранат і в гарматах XV—XVII ст. (у деяких артилерійських системах до XX в.), а також для запалення заряду при мінних і підривних роботах. Запали бувають миттєвої (наприклад — МД-2) або уповільненої (ЗДП) дії.
Історія
Першими запалами були ґноти, якими приводились у дію артилерійські заряди, ранні ручні і гарматні гранати (бомби). Потім з'явились запальні трубки. Наприкінці XIX — початку XX запали ділилися вже на такі групи: вогневі, хімічні, ударні, фрикційні, гальванічні. Вогневі були представлені запальними трубками (скорострільними і дистанційними), ґнотами і вогнепровідними шнурами. Хімічні запали приводилися в дію внаслідок хімічної реакції вибухової речовини із спеціальною рідиною, поміщеною в скляну трубку. Ударні запали містили в собі спеціальні суміші, здатні вибухати від удару (зазвичай гримучу ртуть) і використовувалися в рушничних набоях і артилерійських снарядах (капсулі). Фрикційні запали використовувалися в артилерії і були представлені (фрикційними трубками). Гальванічні запали приводились в дією електричним струмом і могли бути як пороховими (для займання зарядів пороху), так і з гримучою ртуттю (для детонації піроксиліну та динамітів).
Див. також
Примітки
- Запалы // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп. т.). — СПб., 1890—1907. (рос. дореф.)
Література
- Мала гірнича енциклопедія : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Донбас, 2004. — Т. 1 : А — К. — 640 с. — .
- Руководство по материальной части средств инженерного вооружения. Средства минирования и разминирования — М.: Военное издательство МО СССР, 1963.
- Инженерные боеприпасы. Руководство по материальной части и применению. Книга первая. — М.: Военное издательство МО СССР, 1976.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bulo zaproponovano ob yednati cyu stattyu abo rozdil z Detonator ale mozhlivo ce varto dodatkovo obgovoriti Propoziciya iz sichnya 2023 Zapa l pristrij dlya iniciaciyi vibuhovoyi rechovini VR Zbudzhennya pervinnogo iniciatora zdijsnyuyetsya za dopomogoyu kapsulya zapalyuvacha udarnoyi abo nakolnoyi diyi Zapal granati Borstejna Ciframi poznacheni 1 krishka zapalu 2 kartonna prokladka 3 krishka zapalyuvacha 4 vis udarnika 5 pruzhina 6 udarnik 7 shkiryana prokladka 8 riz 9 korpus zapalu 10 gnit 11 zapalyuvach 2 12 detonator 13 zapalyuvach 1 14 zatvor 15 cheka 16 vazhil 17 zagalnij viglyad U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Zapal znachennya Zapali vikoristovuyutsya yak zasib zajmannya zaryadu dlya rozrivu ruchnih granat i v garmatah XV XVII st u deyakih artilerijskih sistemah do XX v a takozh dlya zapalennya zaryadu pri minnih i pidrivnih robotah Zapali buvayut mittyevoyi napriklad MD 2 abo upovilnenoyi ZDP diyi IstoriyaPershimi zapalami buli gnoti yakimi privodilis u diyu artilerijski zaryadi ranni ruchni i garmatni granati bombi Potim z yavilis zapalni trubki Naprikinci XIX pochatku XX zapali dililisya vzhe na taki grupi vognevi himichni udarni frikcijni galvanichni Vognevi buli predstavleni zapalnimi trubkami skorostrilnimi i distancijnimi gnotami i vogneprovidnimi shnurami Himichni zapali privodilisya v diyu vnaslidok himichnoyi reakciyi vibuhovoyi rechovini iz specialnoyu ridinoyu pomishenoyu v sklyanu trubku Udarni zapali mistili v sobi specialni sumishi zdatni vibuhati vid udaru zazvichaj grimuchu rtut i vikoristovuvalisya v rushnichnih naboyah i artilerijskih snaryadah kapsuli Frikcijni zapali vikoristovuvalisya v artileriyi i buli predstavleni frikcijnimi trubkami Galvanichni zapali privodilis v diyeyu elektrichnim strumom i mogli buti yak porohovimi dlya zajmannya zaryadiv porohu tak i z grimuchoyu rtuttyu dlya detonaciyi piroksilinu ta dinamitiv Div takozhVogneprovidnij shnur Pidrivach Detonator UDZ zapal UZRG zapal PrimitkiZapaly Enciklopedicheskij slovar Brokgauza i Efrona v 86 t 82 t i 4 dop t SPb 1890 1907 ros doref LiteraturaMala girnicha enciklopediya u 3 t za red V S Bileckogo D Donbas 2004 T 1 A K 640 s ISBN 966 7804 14 3 Rukovodstvo po materialnoj chasti sredstv inzhenernogo vooruzheniya Sredstva minirovaniya i razminirovaniya M Voennoe izdatelstvo MO SSSR 1963 Inzhenernye boepripasy Rukovodstvo po materialnoj chasti i primeneniyu Kniga pervaya M Voennoe izdatelstvo MO SSSR 1976