«Закон чоловіків» (фр. La Loi des mâles) — історичний роман французького письменника Моріса Дрюона, четвертий в серії «Прокляті королі». Є прямим продовження роману «Отрута корони». Французькою був виданий у 1957 році.
Закон чоловіків | ||||
---|---|---|---|---|
La Loi des mâles | ||||
Жанр | Історичний роман | |||
Форма | роман | |||
Автор | Моріс Дрюон | |||
Мова | французька | |||
Написано | 1957 | |||
Опубліковано | 1957 | |||
Країна | ![]() | |||
Цикл | Прокляті королі | |||
Попередній твір | Отрута корони | |||
Наступний твір | ||||
| ||||
В цій частині роману розповідається про нещадну боротьбу, яку ведуть, щоб добитися регентства, три родичі покійного короля Людовіка: його брат граф де Пуатьє, дядько — граф де Валуа і кузен — герцог Бургундський
Сюжет
Частина перша. Філіппе, закрий ворота
Розділ I. Біла королева
Королева Клеменція залишається вдовою і тепер за звичаєм має носити білий одяг. Граф Валуа сподівається стати регентом при королеві і просить її переїхати до замку Сіте. Клеменція спустошена втратою чоловіка, але вирішує покинути їх замок у Венсені та повернутись в Париж
Розділ II. Кардинал, що не вірить в пекло
Жак Дюез приймає в себе Гуччо Бальоні, який змушений переховуватись від братів Крессе. Він дізнається від хлопця про смерть короля та їде до графа Пуатьє, щоб передати послання від Бувілля.
Розділ III. Ворота Ліону
Жак Дюез повідомляє Філіппу про смерть короля. Вони радяться стосовно виборів нового Папи і приходять до висновку, що варто висунути Дюеза і його зможе підтримати більшість, якщо вдало використати всі можливості. Філіпп роздумує над поверненням до Парижа, аби зайняти місце регента
Розділ IV. «Осушимо сльози наші»
За регентство змагаються троє: Карл Валуа, Філіпп Пуатьє та граф Бургундський. Карл Валуа намагається отримати владу завдяки Клеменції, яку тримає як заручницю. Граф Бургундський заявляє про свої права як дядько Жанни, старшої доньки Людовика (яку вважають позашлюбною). Філіпп оголошує себе регентом як брат Людовика і поступово створює власну опозицію з людей, які не були задоволені правлінням Людовика спільно з Валуа. Він поступово збільшує свій вплив в Ліоні і вирішує повернутись до Парижу щоб прийняти регентство остаточно.
Розділ V. Ворота конклаву
Під приводом молитви за упокій короля Людовика, Філіпп збирає кардиналів в церкві та замикає їх всередині. Кардиналам висувається умова: ніхто з них не покине церкву, допоки не оберуть нового Папу. Дюез лишає біля себе Гуччо. Філіпп повертається до Парижу.
Розділ VI. Із Нофля в Сен-Марсель
Марі на п'ятому місяці вагітності вирішують відправити в монастир. Брати Крессе відвозять її до Парижу і віддають Толомеї. Бувілль на його прохання домовився про місце в одному з кращих монастирів, куди відправляють дівчат з благородних сімей. Толомеї обіцяє забрати її звідти після народження дитини.
Розділ VII. Двірцеві ворота
Філіпп прибуває в замок Фонтенбло, де зустрічається з Валуа. Вночі Філіпп таємно покидає замок і їде до замку в Сіте. Незважаючи на охорону, Філіпп заходить в замок та займає королівські покої. Валуа, який прибуває зранку, змушений скласти присягу та визнати Філіппа регентом.
Розділ VIII. Перші візити графа Пуатьє
Прийнявши регентство, Філіпп одразу ж відвідує королеву Клеменцію та дає їй обіцянку відправити її до Венсену, де королева воліє народити дитину. Філіпп, побачивши стан королеви, має сумніви, що вона зможе народити. Після цього він їде до своєї дружини Жанни і просить її лишитись поки що в готелі Артуа, попри заперечення Маго. Філіпп не відкриває істину причину цього: він хвилюється, що асамблея щодо регентства може пройти не надто мирно.
Розділ IX. Дитина народжена в п'ятницю
Філіпп готується до асамблеї. На ній мають засвідчити документ за яким Філіпп стане регентом до моменту досягнення повноліття сином Людовика, якщо ж народиться донька, то до повноліття Жанни. При цьому подальше правління описано досить туманно, адже бачити жінку на престолі не надто хочуть, тим більше Жанну, стосовно батьківства якої є значні сумніви. Карл Валуа продовжує підбурювати людей проти Філіпа. В п'ятницю зранку Жанна народжує сина. Філіп велить тримати це в таємниці до того як його остаточно призначать регентом.
Розділ Х. Асамблея трьох династій
На асамблеї, попри протести Артуа, Філіппа називають регентом та складають йому присягу. Ед Бургундський та Артуа відмовляються присягати на вірність.
Розділ ХІ. Наречений і наречена грають в котики і мишки
Філіпп прагне отримати присягу від Еда Бургундського і ввечері зустрічається з ним для приватної розмови. Ед не бажає уступати навіть після домовленості віддати Жанну на виховання до Бургундії. Тоді Філіпп пропонує в дружини Еду свою старшу доньку, яка має успадкувати графство Бургундське від матері. Ед погоджується.
Частина друга. Графство Артуа та конклав
Розділ I. Прибуття графа Робера
Робер повертається в графство Артуа з твердим наміром захопити його. Разом зі своїми прибічниками він влаштовує гуляння в замку Еден, який до цього був розграбований та понищений. Жерар Кьяре повідомляє Роберу цікаву новину: Фер'єни продали отруту Маго за два тижні до смерті короля, а перед цим любовне зілля, яке привернуло Філіппа назад до Жанни.
Розділ II. Папський ломбардець
Кардинал Дюез йде на хитрість аби стати папою. Він прикидається немічним та хворим, а Гуччо підіграє йому в цьому, розповідаючи всім наскільки погано він почувається. Афера вдається: кардинали голосують за Дюеза, переконані, що той невдовзі звільнить престол і вони зможуть провести нові вибори. До того ж Толомеї скуповує задешево всі боргові зобов'язання Дюеза за порадою Гуччо і тепер Папа стає його боржником.
Розділ III. Плата за злочин
Філіпп відмовляється допомогти Маго з поверненням графства Артуа. Розізлившись на зятя, Маго відкриває йому правду про смерть Людовика. Філіпп розуміє, що це не повинно вийти на загал, оскільки тоді його регентство опиниться під загрозою.
Розділ IV. Нас примушують воювати
Робер Артуа продовжує влаштовувати погроми у графстві, попри всі спроби Філіппа та інших зупинити його. Король змушений піти на крайні заходи: зібрати військо та зупинити Роберта на полі битви.
Розділ V. Військо регента захоплює полоненого
Робер добровільно здається Філіппу і погоджується підписати мирну угоду на умовах короля. Проте він має таємний план: його люди продовжать влаштовувати напади в графстві, щоб виграти трохи часу для Робера. Пізніше Робер планує звинуватити Маго та Філіппа в отруєнні Людовика за допомогою Фер'єнів.
Частина третя. Траур та коронування
Розділ I. Королівська годувальниця
Королева Клеменція народжує сина Іоанна, проте вона в поганому стані після родів. Марі також народжує сина в монастирі. Мадав Бувілль забирає Марі до королеви, аби та стала годувальницею для майбутнього короля.
Розділ II. На все воля Божа
Грфиня Маго обурена народженням Іоанна. Вона хотіла бачити королем свого зятя, а доньку королевою. Під час хрестин хлопчику стає зле і його ледве встигають врятувати. Маго вирішує, що це вдалий знак, оскільки тепер смерть дитини навряд чи викличе підозри. Філіпп просить Маго не робити необдуманих кроків і попереджає, що сім'я Фер'єнів зникла. Графиня вирішує не прислухатись до короля і під час церемонії представлення отруїти свого похресника, а якщо випливе справжня причина смерті, звинуватити Марі.
Розділ III. Хитрий Бувілль
Бувілль не довіряє Маго і боїться, що під час церемонії вона може вчинити замах на Іоанна. Йому в голову приходить ідея підмінити дітей. Марі погоджується показати власного сина на церемонії після умовлять Юге.
Розділ IV. Перед вам король, мессіри
Під час церемонії, дитину передають в руки Маго, яка стала хресною для хлопчика. Графиня дає хлопчику отруту, яка несподівано для неї одразу ж діє. Дитина помирає.
Розділ V. Ломбардець в усипальниці Сен-Делі
Бувілль не встигає розповісти правду про дитину королю, оскільки той негайно повертається до Парижу. Пізніше, обдумавши всі події він розуміє, що король міг знати про плани Маго, а якщо не знав, навряд чи йому зараз буде вигідна правда. Разом з дружиною, він вмовляє Марі тримати в таємниці все, що відбулось сьогодні і виховати Іоанна як свого сина. Марі з дитиною відправляють назад до монастиря, а її сина хоронять поряд з королем Людовиком. Регент Філіпп стає королем Філіпом V Довгим.
Розділ VI. Франція в залізних руках
Філіпп прагне зосередити владу в своїх руках. Він відновлює Салічний закон, який колись діяв у Франкській державі і попри незаконність даного вчинку, правники впроваджують його у Франції під тиском короля. За даним законом жінка не може зійти на трон, тож будь-які спроби зробити королевою Жанну стають неможливі. Філіпп починає приймати свої перші рішення: викуповує майстерні по чеканці монет, готує реформи системи штрафів та казначейських зборів.
Розділ VII. Безжально розбиті мрії
Стан здоров'я Клеменції покращується. Вона повністю розбита після смерті сина і намагається тамувати свій біль розвагами та коштовностями. Гуччо повертається з листом від папи: він тепер зможе довести, що Марі його дружина і забрати її з монастиря. Мадам Бувілль, дізнавшись про це, їде до Марі і примушує відмовитись від Гуччо. Коли жодні вмовляння не допомагають, мадам Бувілль погрожує їй вбивством чоловіка. Марі пише прощальний лист до Гуччо.
Розділ VIII. Від'їзди
Гуччо обурений листом Марі. Він вирушає до монастиря, проте дізнається, що брати Крессе забрали її назад до замку. Гуччо розчаровується в своїх почуттях та вирішує повернутись до Італії. Робера випускають з в'язниці і він одразу іде до Толомеї по гроші. Він розповідає про отруєння Людовика та причетність Маго до цього. До того ж він певен, що Іоанна також було вбито.
Розділ IX. Напередодні коронації
Реймс готується до церемонії коронації. Філіпп обговорює деталі з Валуа.
Розділ X. Реймські дзвони
Карл відвідує брата перед коронацією та просить зробити його пером. Філіпп грубо відмовляє брату і звинувачує його у тривалих підігравання Валуа. Зовнішні ворота закривають, розпочинається коронація. Карл разом з Філіппом Валуа іде з міста, перелізши через мур. Його мета — зустрітися з Бланкою, щоб дізнатись про походження доньки Людовика Жанни та підтвертити свої сумніви щодо порядності дружини Філіппа. Під час коронації герцогиня Агнеса, донька Людовика Святого заявляє, що не схилиться перед Філіппом, а справжньої спадкоємицею престолу має стати донька Людовика. Попри це Філіппа коронують.
Ключові персонажі
Королева Франції:
- Клеменція Угорська, внучка Карла II Анжу-Сицилійського і Марії Угорської, друга дружина, а зараз вдова Людовика X Сварливого, короля Франції і Наварри, 23 роки.
Діти Людовика Х:
- Жанна Наваррська, дочка Людовика від першої дружини Маргарити Бургундської, 5 років.
- Іоанн I, названий Посмертним, — син Людовика X і Клеменції Угорської, король Франції.
Регент:
- Філіпп, другий син Філіппа IV Вродливого і брат покійного Людовика X, граф Пуатьє, пер Франції, пфальцграф Бургундський, сір Саленський, регент, а пізніше король Франції — Філіпп V Довгий, 23 роки.
Його брат:
- Карл, молодший син Філіппа IV Вродливого, граф де ла Марш, майбутній король Карл IV Вродливий, 22 роки.
Дружина Філіппа:
- Жанна Бургундська, дочка графа Оттона IV Бургундського і графині Маго Артуа, спадкоємиця графства Бургундського, 23 роки.
Їх діти:
- Жанна, також називають Бургундська, 8 років.
- Маргарита, 6 років.
- Ізабелла, 5 років.
- Луї-Філіпп Французький.
Гілка Валуа:
- Карл, син Філіппа III та Ізабелли Арагонської, брат Філіппа IV Вродливого, граф Валуа, граф Менський, Анжуйський, Алансонський, Шартрський, Першський, пер Франції; носив у минулому титул імператора Константинопольського, граф Романський, 46 років.
- Філіпп Валуа, син Карла Валуа і Маргарити Анжу-Сицилійської, майбутній король Філіпп VI, 23 роки.
Гілка Д'Евре:
- Людовик Французький, син Філіппа III і Марії Брабантської, брат Філіппа IV Вродливого і Карла Валуа, граф Евре і Етампа, 40 років.
- Філіпп Д'Евре, його син.
Гілка Клермон-Бурбонів:
- Робер, граф Клермонський, шостий син Людовика Святого, 60 років.
- Людовик Бурбон, син Робера.
Гілка Артуа, починається від одного з братів Людовика Святого:
- Графиня Маго Артуа, пер Франції, вдова пфальцграфа Оттона IV, мати Жанни і Бланки Бургундських, теща Філіппа Пуатьє і Карла де ла Марша, близько 45 років.
- Робер III Артуа, племінник Маго, граф Бомон-ле-Роже, сеньйор Конша, 29 років.
Герцоги Бургундські:
- Агнесса Французька, молодша дочка Людовика Святого, герцогиня Бургундська, вдова герцога Робера II, мати Маргарити Бургундської, 57 років.
- Ед IV, її син, герцог Бургундський, брат Маргарити і дядько Жанни Наваррської, близько 35 років.
Графи Вьєнські:
- Дофін Іоанн II де ла Тур дю Пен, зять королеви Клеменції.
- Гіг, його син.
Головні сановники королівства:
- Гоше де Шатійон, коннетабль Франції.
- Рауль де Прель, легіст, колишній радник Філіппа Вродливого.
- Юг де Бувілль, колишній камергер Філіпа Вродливого.
- Сенешаль де Жуанвілль, сподвижник Людовика Святого, літописець.
- Міль де Нуайє, легіст, колишній маршал війська Філіппа IV і зять коннетабля.
- Ансо де Жуанвілль, син сенешаля, радник регента.
- Адам Эрон, перший камергер регента.
- Граф Жан де Форэ.
Маршали:
- Жан де Корбей і Жан де Бомон, названий Вигрібай Назад.
- Пьєр де Галар, командир арбалетників.
- Робер де Гамаш і Гійом де Серіз, камергери.
- Жоффруа де Флері, казначей.
Кардинали:
- Жак Дюез, кардинал курії, пізніше папа Іоанн XXII, 72 роки.
- Франческа Каетані, племінник папи Боніфація VIII.
- Арно д'Ош, кардинал-камерлінг.
- Наполеон Орсіні.
- Жак и П'єр Колонна.
- Беранже Фредолі
- Арно де Пелагрю, Стефанескі, Мандгу та решта.
Барони графства Артуа:
- Варенн, Суастр, Комон, Фієнн, Пікіньї, К'єре, Опонльє, Боваль та решта.
Ломбардці:
- Спінелло Толомеї, банкір із Сієни, що влаштувався в Парижі, 61 рік.
- Гуччо Бальоні, його племінник, близько 19 років.
- Боккаччо, комівояжер, батько письменника Бокаччо.
Сімейство де Крессе:
- Мадам Еліабель, вдова сіра де Крессе.
- П'єр і Жан, її сини, 22 і 24 роки.
- Марі, її донька, 18 років.
А також:
- Робер де Куртене, архієпископ Реймський.
- Гійом де Мелло, радник герцога Бургундського.
- Мессір Варе, суддя Ліона.
- Жофруа Кокатрі, багатий містянин, постачальник зброї.
- Мадам де Бувілль, дружина колишнього першого камергера короля Філіппа Вродливого.
- Беатріса Д'ірсон, племінница канцлера графства Артуа, придворна дама графині Маго.
Реакція
Письменник Джордж Мартін є шанувальником Моріса Дрюона та «Проклятих королів». Він назвав Дрюона найкращим фпанцузьким письменником історичних романів після Олександра Дюма. «Прокляті королі» стали одним із головних джерел натхнення при створенні знаменитого циклу романів самого Мартіна «Пісня льоду та вогню». У 2013 році видавництво HarperCollins (те саме, яке публікує романи з циклу «Пісня льоду та вогню») перевидало англійською романи Дрюона з винесеним на обкладинку відгуком Мартіна: «Це — оригінальна гра престолів!»
Вікторія Ільчишена сказала про роман: «Цікаво бачити, що часи змінились, світогляд трансформувався, а людський фактор та дії залишились незмінними. Хоча роман історичний, але читається на одному диханні, бо дуже яскраво описані герої.»
Екранізації
Серію романів було екранізовано двічі — в 1972 і 2005 роках.
Примітки
- Martin, George RR (5 квітня 2013). . the Guardian (англ.). Архів оригіналу за 25 березня 2022. Процитовано 25 березня 2022.
- (укр.). Архів оригіналу за 25 березня 2022. Процитовано 25 березня 2022.
- , Office de Radiodiffusion Télévision Française (ORTF), 21 грудня 1972, архів оригіналу за 23 березня 2022, процитовано 25 березня 2022
- , Castel Film Romania, France 2 (FR2), France 2 Cinéma, 7 листопада 2005, архів оригіналу за 11 березня 2022, процитовано 25 березня 2022
Посилання
- https://www.goodreads.com/book/show/99500.La_ley_de_los_varones [ 23 березня 2022 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zakon cholovikiv fr La Loi des males istorichnij roman francuzkogo pismennika Morisa Dryuona chetvertij v seriyi Proklyati koroli Ye pryamim prodovzhennya romanu Otruta koroni Francuzkoyu buv vidanij u 1957 roci Zakon cholovikivLa Loi des malesZhanrIstorichnij romanFormaromanAvtorMoris DryuonMovafrancuzkaNapisano1957Opublikovano1957Krayina FranciyaCiklProklyati koroliPoperednij tvirOtruta koroniNastupnij tvir V cij chastini romanu rozpovidayetsya pro neshadnu borotbu yaku vedut shob dobitisya regentstva tri rodichi pokijnogo korolya Lyudovika jogo brat graf de Puatye dyadko graf de Valua i kuzen gercog BurgundskijSyuzhetChastina persha Filippe zakrij vorota Rozdil I Bila koroleva Koroleva Klemenciya zalishayetsya vdovoyu i teper za zvichayem maye nositi bilij odyag Graf Valua spodivayetsya stati regentom pri korolevi i prosit yiyi pereyihati do zamku Site Klemenciya spustoshena vtratoyu cholovika ale virishuye pokinuti yih zamok u Venseni ta povernutis v Parizh Rozdil II Kardinal sho ne virit v peklo Zhak Dyuez prijmaye v sebe Guchcho Baloni yakij zmushenij perehovuvatis vid brativ Kresse Vin diznayetsya vid hlopcya pro smert korolya ta yide do grafa Puatye shob peredati poslannya vid Buvillya Rozdil III Vorota Lionu Zhak Dyuez povidomlyaye Filippu pro smert korolya Voni radyatsya stosovno viboriv novogo Papi i prihodyat do visnovku sho varto visunuti Dyueza i jogo zmozhe pidtrimati bilshist yaksho vdalo vikoristati vsi mozhlivosti Filipp rozdumuye nad povernennyam do Parizha abi zajnyati misce regenta Rozdil IV Osushimo slozi nashi Za regentstvo zmagayutsya troye Karl Valua Filipp Puatye ta graf Burgundskij Karl Valua namagayetsya otrimati vladu zavdyaki Klemenciyi yaku trimaye yak zaruchnicyu Graf Burgundskij zayavlyaye pro svoyi prava yak dyadko Zhanni starshoyi donki Lyudovika yaku vvazhayut pozashlyubnoyu Filipp ogoloshuye sebe regentom yak brat Lyudovika i postupovo stvoryuye vlasnu opoziciyu z lyudej yaki ne buli zadovoleni pravlinnyam Lyudovika spilno z Valua Vin postupovo zbilshuye svij vpliv v Lioni i virishuye povernutis do Parizhu shob prijnyati regentstvo ostatochno Rozdil V Vorota konklavu Pid privodom molitvi za upokij korolya Lyudovika Filipp zbiraye kardinaliv v cerkvi ta zamikaye yih vseredini Kardinalam visuvayetsya umova nihto z nih ne pokine cerkvu dopoki ne oberut novogo Papu Dyuez lishaye bilya sebe Guchcho Filipp povertayetsya do Parizhu Rozdil VI Iz Noflya v Sen Marsel Mari na p yatomu misyaci vagitnosti virishuyut vidpraviti v monastir Brati Kresse vidvozyat yiyi do Parizhu i viddayut Tolomeyi Buvill na jogo prohannya domovivsya pro misce v odnomu z krashih monastiriv kudi vidpravlyayut divchat z blagorodnih simej Tolomeyi obicyaye zabrati yiyi zvidti pislya narodzhennya ditini Rozdil VII Dvircevi vorota Filipp pribuvaye v zamok Fontenblo de zustrichayetsya z Valua Vnochi Filipp tayemno pokidaye zamok i yide do zamku v Site Nezvazhayuchi na ohoronu Filipp zahodit v zamok ta zajmaye korolivski pokoyi Valua yakij pribuvaye zranku zmushenij sklasti prisyagu ta viznati Filippa regentom Rozdil VIII Pershi viziti grafa Puatye Prijnyavshi regentstvo Filipp odrazu zh vidviduye korolevu Klemenciyu ta daye yij obicyanku vidpraviti yiyi do Vensenu de koroleva voliye naroditi ditinu Filipp pobachivshi stan korolevi maye sumnivi sho vona zmozhe naroditi Pislya cogo vin yide do svoyeyi druzhini Zhanni i prosit yiyi lishitis poki sho v goteli Artua popri zaperechennya Mago Filipp ne vidkrivaye istinu prichinu cogo vin hvilyuyetsya sho asambleya shodo regentstva mozhe projti ne nadto mirno Rozdil IX Ditina narodzhena v p yatnicyu Filipp gotuyetsya do asambleyi Na nij mayut zasvidchiti dokument za yakim Filipp stane regentom do momentu dosyagnennya povnolittya sinom Lyudovika yaksho zh naroditsya donka to do povnolittya Zhanni Pri comu podalshe pravlinnya opisano dosit tumanno adzhe bachiti zhinku na prestoli ne nadto hochut tim bilshe Zhannu stosovno batkivstva yakoyi ye znachni sumnivi Karl Valua prodovzhuye pidburyuvati lyudej proti Filipa V p yatnicyu zranku Zhanna narodzhuye sina Filip velit trimati ce v tayemnici do togo yak jogo ostatochno priznachat regentom Rozdil H Asambleya troh dinastij Na asambleyi popri protesti Artua Filippa nazivayut regentom ta skladayut jomu prisyagu Ed Burgundskij ta Artua vidmovlyayutsya prisyagati na virnist Rozdil HI Narechenij i narechena grayut v kotiki i mishki Filipp pragne otrimati prisyagu vid Eda Burgundskogo i vvecheri zustrichayetsya z nim dlya privatnoyi rozmovi Ed ne bazhaye ustupati navit pislya domovlenosti viddati Zhannu na vihovannya do Burgundiyi Todi Filipp proponuye v druzhini Edu svoyu starshu donku yaka maye uspadkuvati grafstvo Burgundske vid materi Ed pogodzhuyetsya Chastina druga Grafstvo Artua ta konklav Rozdil I Pributtya grafa Robera Rober povertayetsya v grafstvo Artua z tverdim namirom zahopiti jogo Razom zi svoyimi pribichnikami vin vlashtovuye gulyannya v zamku Eden yakij do cogo buv rozgrabovanij ta ponishenij Zherar Kyare povidomlyaye Roberu cikavu novinu Fer yeni prodali otrutu Mago za dva tizhni do smerti korolya a pered cim lyubovne zillya yake privernulo Filippa nazad do Zhanni Rozdil II Papskij lombardec Kardinal Dyuez jde na hitrist abi stati papoyu Vin prikidayetsya nemichnim ta hvorim a Guchcho pidigraye jomu v comu rozpovidayuchi vsim naskilki pogano vin pochuvayetsya Afera vdayetsya kardinali golosuyut za Dyueza perekonani sho toj nevdovzi zvilnit prestol i voni zmozhut provesti novi vibori Do togo zh Tolomeyi skupovuye zadeshevo vsi borgovi zobov yazannya Dyueza za poradoyu Guchcho i teper Papa staye jogo borzhnikom Rozdil III Plata za zlochin Filipp vidmovlyayetsya dopomogti Mago z povernennyam grafstva Artua Rozizlivshis na zyatya Mago vidkrivaye jomu pravdu pro smert Lyudovika Filipp rozumiye sho ce ne povinno vijti na zagal oskilki todi jogo regentstvo opinitsya pid zagrozoyu Rozdil IV Nas primushuyut voyuvati Rober Artua prodovzhuye vlashtovuvati pogromi u grafstvi popri vsi sprobi Filippa ta inshih zupiniti jogo Korol zmushenij piti na krajni zahodi zibrati vijsko ta zupiniti Roberta na poli bitvi Rozdil V Vijsko regenta zahoplyuye polonenogo Rober dobrovilno zdayetsya Filippu i pogodzhuyetsya pidpisati mirnu ugodu na umovah korolya Prote vin maye tayemnij plan jogo lyudi prodovzhat vlashtovuvati napadi v grafstvi shob vigrati trohi chasu dlya Robera Piznishe Rober planuye zvinuvatiti Mago ta Filippa v otruyenni Lyudovika za dopomogoyu Fer yeniv Chastina tretya Traur ta koronuvannya Rozdil I Korolivska goduvalnicya Koroleva Klemenciya narodzhuye sina Ioanna prote vona v poganomu stani pislya rodiv Mari takozh narodzhuye sina v monastiri Madav Buvill zabiraye Mari do korolevi abi ta stala goduvalniceyu dlya majbutnogo korolya Rozdil II Na vse volya Bozha Grfinya Mago oburena narodzhennyam Ioanna Vona hotila bachiti korolem svogo zyatya a donku korolevoyu Pid chas hrestin hlopchiku staye zle i jogo ledve vstigayut vryatuvati Mago virishuye sho ce vdalij znak oskilki teper smert ditini navryad chi vikliche pidozri Filipp prosit Mago ne robiti neobdumanih krokiv i poperedzhaye sho sim ya Fer yeniv znikla Grafinya virishuye ne prisluhatis do korolya i pid chas ceremoniyi predstavlennya otruyiti svogo pohresnika a yaksho viplive spravzhnya prichina smerti zvinuvatiti Mari Rozdil III Hitrij Buvill Buvill ne doviryaye Mago i boyitsya sho pid chas ceremoniyi vona mozhe vchiniti zamah na Ioanna Jomu v golovu prihodit ideya pidminiti ditej Mari pogodzhuyetsya pokazati vlasnogo sina na ceremoniyi pislya umovlyat Yuge Rozdil IV Pered vam korol messiri Pid chas ceremoniyi ditinu peredayut v ruki Mago yaka stala hresnoyu dlya hlopchika Grafinya daye hlopchiku otrutu yaka nespodivano dlya neyi odrazu zh diye Ditina pomiraye Rozdil V Lombardec v usipalnici Sen Deli Buvill ne vstigaye rozpovisti pravdu pro ditinu korolyu oskilki toj negajno povertayetsya do Parizhu Piznishe obdumavshi vsi podiyi vin rozumiye sho korol mig znati pro plani Mago a yaksho ne znav navryad chi jomu zaraz bude vigidna pravda Razom z druzhinoyu vin vmovlyaye Mari trimati v tayemnici vse sho vidbulos sogodni i vihovati Ioanna yak svogo sina Mari z ditinoyu vidpravlyayut nazad do monastirya a yiyi sina horonyat poryad z korolem Lyudovikom Regent Filipp staye korolem Filipom V Dovgim Rozdil VI Franciya v zaliznih rukah Filipp pragne zoserediti vladu v svoyih rukah Vin vidnovlyuye Salichnij zakon yakij kolis diyav u Frankskij derzhavi i popri nezakonnist danogo vchinku pravniki vprovadzhuyut jogo u Franciyi pid tiskom korolya Za danim zakonom zhinka ne mozhe zijti na tron tozh bud yaki sprobi zrobiti korolevoyu Zhannu stayut nemozhlivi Filipp pochinaye prijmati svoyi pershi rishennya vikupovuye majsterni po chekanci monet gotuye reformi sistemi shtrafiv ta kaznachejskih zboriv Rozdil VII Bezzhalno rozbiti mriyi Stan zdorov ya Klemenciyi pokrashuyetsya Vona povnistyu rozbita pislya smerti sina i namagayetsya tamuvati svij bil rozvagami ta koshtovnostyami Guchcho povertayetsya z listom vid papi vin teper zmozhe dovesti sho Mari jogo druzhina i zabrati yiyi z monastirya Madam Buvill diznavshis pro ce yide do Mari i primushuye vidmovitis vid Guchcho Koli zhodni vmovlyannya ne dopomagayut madam Buvill pogrozhuye yij vbivstvom cholovika Mari pishe proshalnij list do Guchcho Rozdil VIII Vid yizdi Guchcho oburenij listom Mari Vin virushaye do monastirya prote diznayetsya sho brati Kresse zabrali yiyi nazad do zamku Guchcho rozcharovuyetsya v svoyih pochuttyah ta virishuye povernutis do Italiyi Robera vipuskayut z v yaznici i vin odrazu ide do Tolomeyi po groshi Vin rozpovidaye pro otruyennya Lyudovika ta prichetnist Mago do cogo Do togo zh vin peven sho Ioanna takozh bulo vbito Rozdil IX Naperedodni koronaciyi Rejms gotuyetsya do ceremoniyi koronaciyi Filipp obgovoryuye detali z Valua Rozdil X Rejmski dzvoni Karl vidviduye brata pered koronaciyeyu ta prosit zrobiti jogo perom Filipp grubo vidmovlyaye bratu i zvinuvachuye jogo u trivalih pidigravannya Valua Zovnishni vorota zakrivayut rozpochinayetsya koronaciya Karl razom z Filippom Valua ide z mista perelizshi cherez mur Jogo meta zustritisya z Blankoyu shob diznatis pro pohodzhennya donki Lyudovika Zhanni ta pidtvertiti svoyi sumnivi shodo poryadnosti druzhini Filippa Pid chas koronaciyi gercoginya Agnesa donka Lyudovika Svyatogo zayavlyaye sho ne shilitsya pered Filippom a spravzhnoyi spadkoyemiceyu prestolu maye stati donka Lyudovika Popri ce Filippa koronuyut Klyuchovi personazhiKoroleva Franciyi Klemenciya Ugorska vnuchka Karla II Anzhu Sicilijskogo i Mariyi Ugorskoyi druga druzhina a zaraz vdova Lyudovika X Svarlivogo korolya Franciyi i Navarri 23 roki Diti Lyudovika H Zhanna Navarrska dochka Lyudovika vid pershoyi druzhini Margariti Burgundskoyi 5 rokiv Ioann I nazvanij Posmertnim sin Lyudovika X i Klemenciyi Ugorskoyi korol Franciyi Regent Filipp drugij sin Filippa IV Vrodlivogo i brat pokijnogo Lyudovika X graf Puatye per Franciyi pfalcgraf Burgundskij sir Salenskij regent a piznishe korol Franciyi Filipp V Dovgij 23 roki Jogo brat Karl molodshij sin Filippa IV Vrodlivogo graf de la Marsh majbutnij korol Karl IV Vrodlivij 22 roki Druzhina Filippa Zhanna Burgundska dochka grafa Ottona IV Burgundskogo i grafini Mago Artua spadkoyemicya grafstva Burgundskogo 23 roki Yih diti Zhanna takozh nazivayut Burgundska 8 rokiv Margarita 6 rokiv Izabella 5 rokiv Luyi Filipp Francuzkij Gilka Valua Karl sin Filippa III ta Izabelli Aragonskoyi brat Filippa IV Vrodlivogo graf Valua graf Menskij Anzhujskij Alansonskij Shartrskij Pershskij per Franciyi nosiv u minulomu titul imperatora Konstantinopolskogo graf Romanskij 46 rokiv Filipp Valua sin Karla Valua i Margariti Anzhu Sicilijskoyi majbutnij korol Filipp VI 23 roki Gilka D Evre Lyudovik Francuzkij sin Filippa III i Mariyi Brabantskoyi brat Filippa IV Vrodlivogo i Karla Valua graf Evre i Etampa 40 rokiv Filipp D Evre jogo sin Gilka Klermon Burboniv Rober graf Klermonskij shostij sin Lyudovika Svyatogo 60 rokiv Lyudovik Burbon sin Robera Gilka Artua pochinayetsya vid odnogo z brativ Lyudovika Svyatogo Grafinya Mago Artua per Franciyi vdova pfalcgrafa Ottona IV mati Zhanni i Blanki Burgundskih tesha Filippa Puatye i Karla de la Marsha blizko 45 rokiv Rober III Artua pleminnik Mago graf Bomon le Rozhe senjor Konsha 29 rokiv Gercogi Burgundski Agnessa Francuzka molodsha dochka Lyudovika Svyatogo gercoginya Burgundska vdova gercoga Robera II mati Margariti Burgundskoyi 57 rokiv Ed IV yiyi sin gercog Burgundskij brat Margariti i dyadko Zhanni Navarrskoyi blizko 35 rokiv Grafi Vyenski Dofin Ioann II de la Tur dyu Pen zyat korolevi Klemenciyi Gig jogo sin Golovni sanovniki korolivstva Goshe de Shatijon konnetabl Franciyi Raul de Prel legist kolishnij radnik Filippa Vrodlivogo Yug de Buvill kolishnij kamerger Filipa Vrodlivogo Seneshal de Zhuanvill spodvizhnik Lyudovika Svyatogo litopisec Mil de Nuajye legist kolishnij marshal vijska Filippa IV i zyat konnetablya Anso de Zhuanvill sin seneshalya radnik regenta Adam Eron pershij kamerger regenta Graf Zhan de Fore Marshali Zhan de Korbej i Zhan de Bomon nazvanij Vigribaj Nazad Pyer de Galar komandir arbaletnikiv Rober de Gamash i Gijom de Seriz kamergeri Zhoffrua de Fleri kaznachej Kardinali Zhak Dyuez kardinal kuriyi piznishe papa Ioann XXII 72 roki Francheska Kaetani pleminnik papi Bonifaciya VIII Arno d Osh kardinal kamerling Napoleon Orsini Zhak i P yer Kolonna Beranzhe Fredoli Arno de Pelagryu Stefaneski Mandgu ta reshta Baroni grafstva Artua Varenn Suastr Komon Fiyenn Pikinyi K yere Oponlye Boval ta reshta Lombardci Spinello Tolomeyi bankir iz Siyeni sho vlashtuvavsya v Parizhi 61 rik Guchcho Baloni jogo pleminnik blizko 19 rokiv Bokkachcho komivoyazher batko pismennika Bokachcho Simejstvo de Kresse Madam Eliabel vdova sira de Kresse P yer i Zhan yiyi sini 22 i 24 roki Mari yiyi donka 18 rokiv A takozh Rober de Kurtene arhiyepiskop Rejmskij Gijom de Mello radnik gercoga Burgundskogo Messir Vare suddya Liona Zhofrua Kokatri bagatij mistyanin postachalnik zbroyi Madam de Buvill druzhina kolishnogo pershogo kamergera korolya Filippa Vrodlivogo Beatrisa D irson pleminnica kanclera grafstva Artua pridvorna dama grafini Mago ReakciyaPismennik Dzhordzh Martin ye shanuvalnikom Morisa Dryuona ta Proklyatih koroliv Vin nazvav Dryuona najkrashim fpancuzkim pismennikom istorichnih romaniv pislya Oleksandra Dyuma Proklyati koroli stali odnim iz golovnih dzherel nathnennya pri stvorenni znamenitogo ciklu romaniv samogo Martina Pisnya lodu ta vognyu U 2013 roci vidavnictvo HarperCollins te same yake publikuye romani z ciklu Pisnya lodu ta vognyu perevidalo anglijskoyu romani Dryuona z vinesenim na obkladinku vidgukom Martina Ce originalna gra prestoliv Viktoriya Ilchishena skazala pro roman Cikavo bachiti sho chasi zminilis svitoglyad transformuvavsya a lyudskij faktor ta diyi zalishilis nezminnimi Hocha roman istorichnij ale chitayetsya na odnomu dihanni bo duzhe yaskravo opisani geroyi EkranizaciyiSeriyu romaniv bulo ekranizovano dvichi v 1972 i 2005 rokah PrimitkiMartin George RR 5 kvitnya 2013 the Guardian angl Arhiv originalu za 25 bereznya 2022 Procitovano 25 bereznya 2022 ukr Arhiv originalu za 25 bereznya 2022 Procitovano 25 bereznya 2022 Office de Radiodiffusion Television Francaise ORTF 21 grudnya 1972 arhiv originalu za 23 bereznya 2022 procitovano 25 bereznya 2022 Castel Film Romania France 2 FR2 France 2 Cinema 7 listopada 2005 arhiv originalu za 11 bereznya 2022 procitovano 25 bereznya 2022Posilannyahttps www goodreads com book show 99500 La ley de los varones 23 bereznya 2022 u Wayback Machine