«Енеїда» — опера на 3 дії українського композитора Миколи Лисенка. Лібрето Людмили Старицької-Черняхівської. Вперше опера поставлена 23 листопада 1910 року в Театрі Миколи Садовського в Києві під орудою Ганса Єлінека. Перший виконавець партії Енея — Володимир Золденко.
Опера «Енеїда» | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Композитор | Лисенко Микола Віталійович | |||
Автор лібрето | Старицька-Черняхівська Людмила Михайлівна | |||
Мова лібрето | українська | |||
Джерело сюжету | Енеїда | |||
Кількість дій | 3 Дія (театр) | |||
Рік створення | 1910 | |||
Перша постановка | 23 листопада (6 грудня) 1910 | |||
Інформація у Вікіданих | ||||
| ||||
Авторство лібрето
Автором лібрето (за мотивами першої частини однойменної поеми Івана Котляревського) впродовж довгого часу вважали Миколу Садовського. Однак пізніше дослідження виявило, що Садовському як керівникові театру належала лише сама ідея опери, а лібрето уклала Людмила Старицька-Черняхівська. Авторство лібрето було «передано» Старицькому, оскільки він вже мав дозвіл цензури на інсценізацію «Енеїди» Котляревського (отриманий ще у 1890-і роки) і не мусив звертатись за новим дозволом.
Сюжет
Дія опери розгортається на Землі і Олімпі, в обителі богів. Якщо тема Дідони і Енея одержала одухотворенно ліричне втілення, то сцени богів мають сатиричний характер. Котляревський у поемі дав пародійне бурлескне трактування міфу й поеми Вергілія. Лисенко наситив бурлеск злободенним політичним змістом. Боги на Олімпі — це сатиричне зображення паразитарного самодержавного ладу. Бог війни Марс — грубий солдафон і селадон; «Грізний» Юпітер — набундючений фанфарон, боягуз, п'яниця й ненажера. Боги проводять час у безперервних гульбах. Музичні портрети Марса, Юпітера й Бахуса мають бравурний характер. Венера співає віртуозно-колоратурний Вальс. В основу музичної характеристики Енея і Дідони покладена українська народна пісня. Опері притаманне поєднання української пісенності, лірики, бурлеску, буфонади. Найкращі сторінки її — прощання Енея й Дідони (фінал), картина моря.
Популярність
Найбільшої популярності того часу набув оркестровий вступ до другої дії — «Юпітерів похід» («Кортеж богів») — після інтродукції, з величним маршовим супроводом в оточенні фанфар і могутніх акордів фортіссімо.
Джерела
- О. В. Сердюк, О. В. Уманець, Т. О. Слюсаренко «Українська музична культура: від джерел до сьогодення.» — Харків, «Основа», 2002
- Роксана Скорульська. // Журнал «Музика», 2000, №6, стор. 28-29.
- - Музей видатних діячів української культури, 16 жовтня 2015
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Eneyida znachennya Eneyida opera na 3 diyi ukrayinskogo kompozitora Mikoli Lisenka Libreto Lyudmili Starickoyi Chernyahivskoyi Vpershe opera postavlena 23 listopada 1910 roku v Teatri Mikoli Sadovskogo v Kiyevi pid orudoyu Gansa Yelineka Pershij vikonavec partiyi Eneya Volodimir Zoldenko Opera Eneyida KompozitorLisenko Mikola VitalijovichAvtor libretoStaricka Chernyahivska Lyudmila MihajlivnaMova libretoukrayinskaDzherelo syuzhetuEneyidaKilkist dij3 Diya teatr Rik stvorennya1910Persha postanovka23 listopada 6 grudnya 1910Informaciya u VikidanihAvtorstvo libretoAvtorom libreto za motivami pershoyi chastini odnojmennoyi poemi Ivana Kotlyarevskogo vprodovzh dovgogo chasu vvazhali Mikolu Sadovskogo Odnak piznishe doslidzhennya viyavilo sho Sadovskomu yak kerivnikovi teatru nalezhala lishe sama ideya operi a libreto uklala Lyudmila Staricka Chernyahivska Avtorstvo libreto bulo peredano Starickomu oskilki vin vzhe mav dozvil cenzuri na inscenizaciyu Eneyidi Kotlyarevskogo otrimanij she u 1890 i roki i ne musiv zvertatis za novim dozvolom SyuzhetDiya operi rozgortayetsya na Zemli i Olimpi v obiteli bogiv Yaksho tema Didoni i Eneya oderzhala oduhotvorenno lirichne vtilennya to sceni bogiv mayut satirichnij harakter Kotlyarevskij u poemi dav parodijne burleskne traktuvannya mifu j poemi Vergiliya Lisenko nasitiv burlesk zlobodennim politichnim zmistom Bogi na Olimpi ce satirichne zobrazhennya parazitarnogo samoderzhavnogo ladu Bog vijni Mars grubij soldafon i seladon Griznij Yupiter nabundyuchenij fanfaron boyaguz p yanicya j nenazhera Bogi provodyat chas u bezperervnih gulbah Muzichni portreti Marsa Yupitera j Bahusa mayut bravurnij harakter Venera spivaye virtuozno koloraturnij Vals V osnovu muzichnoyi harakteristiki Eneya i Didoni pokladena ukrayinska narodna pisnya Operi pritamanne poyednannya ukrayinskoyi pisennosti liriki burlesku bufonadi Najkrashi storinki yiyi proshannya Eneya j Didoni final kartina morya PopulyarnistNajbilshoyi populyarnosti togo chasu nabuv orkestrovij vstup do drugoyi diyi Yupiteriv pohid Kortezh bogiv pislya introdukciyi z velichnim marshovim suprovodom v otochenni fanfar i mogutnih akordiv fortissimo DzherelaO V Serdyuk O V Umanec T O Slyusarenko Ukrayinska muzichna kultura vid dzherel do sogodennya Harkiv Osnova 2002 Roksana Skorulska Zhurnal Muzika 2000 6 stor 28 29 Muzej vidatnih diyachiv ukrayinskoyi kulturi 16 zhovtnya 2015