Ді́ї апо́столів, Дія́ння апо́столів (грец. Πραξεις Αποστολων, Праксе́йс Апо́столон; лат. Actus Apostolorum) — 5-а й остання історична книга Нового Заповіту. Автор називає її «книгою» чи «словом» (Дії 1:1). Заголовок книги, даний не самим Лукою, а кимось пізніше, не дуже відповідає змісту: книга не містить по суті ніяких відомостей про будь-якого з апостолів, окрім Петра і Павла. Іван відмічений тільки тричі; усе, що записано про Якова, сина Зеведея, це його страта Іродом. Інші назви — «Діяння», «Євангеліє Святого Духа», «Євангеліє Воскресіння».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpoTDBWc1gwZHlaV052WHkxZkpVUXdKVGt3SlVRd0pVSkdKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd4SlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVReEpUaENYeVZFTUNVNVJpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1GOGxSREFsUWpoZkpVUXdKVGxHSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeUpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkNYeTFmUjI5dloyeGxYMEZ5ZEY5UWNtOXFaV04wTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxRmJGOUhjbVZqYjE4dFh5VkVNQ1U1TUNWRU1DVkNSaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRRbDhsUkRBbE9VWWxSREFsUWpVbFJERWxPRElsUkRFbE9EQmZKVVF3SlVJNFh5VkVNQ1U1UmlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRbDh0WDBkdmIyZHNaVjlCY25SZlVISnZhbVZqZEM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Автор
Більшість вчених вважає, що Діяння написані тим самим автором, що і Євангеліє від Луки, тобто «улюбленим лікарем» та супутником апостола Павла Лукою (порівн. Лк. 1:1-4; Дії 1:1) у 1-му сторіччі н. е. Перша письмова згадка про Діяння з'являється у 177 році по Христі. Не зважаючи на те, що автор ніде не згадує себе на ім'я. Стиль і особливості мови Євангелія від Луки і Дій, і використання в обох книгах загальних слів і фраз, підсилюють цю думку. Автор спочатку з'являється в розповіді в (Дії 16:11), а потім зникає до повернення Павла у Філіппи за два роки, коли він і Павло залишили це місце разом (Дії 20:6), і обидва, здається, надалі були постійними супутниками до кінця. Звичайно він був з Павлом в Римі (28; Кол. 4:14). Таким чином він написав велику частину цієї історії з особистого спостереження. Для того, що лежало поза його власним досвідом, він мав вказівку Павла. В разі чого, дуже імовірно, 2 Тимофію було написане протягом другого ув'язнення Павла в Римі, Лука тоді був з ним, як його вірний супутник до останнього (2 Тим. 4:11). Про його подальшу історію немає ніякої певної інформації.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE0THlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0UmlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0Umw4bFJEQWxPVEFsUkRBbFFrWWxSREFsUWtVbFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1U1TkNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNFJpVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNFJsOGxSREFsT1RBbFJEQWxRa1lsUkRBbFFrVWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Як видно з історії Євангелія від Луки, його метою було показати характер і діяльність Христа до того, як Він вознісся на небо від Своїх учнів; і Дій, як його продовження — показати силу і роботу Євангелія під час проповідування серед всіх народів, «від Єрусалиму почавши». Вступні речення Дій — тільки розширення і пояснення завершальних слів Євангелія. У цій книзі тільки продовження історії церкви після вознесіння Христа. Тут Лука продовжує історію в тому ж самому дусі, в якому він почав її. Це — тільки книга початків, історія заснування церков, початкових кроків у формуванні Християнських громад в різних місцях, відвіданих апостолами. В ній записаний період «показових подій».
Впродовж всієї розповіді ми бачимо усюдисущну всеконтролюючу владу безсмертного Спасителя. Він працює скрізь і у всьому в розповсюдженні усюди своєї правди серед людей Своїм Духом і за допомогою Своїх апостолів.
Час написання
Час написання цієї історії можна вивести з факту, що розповідь продовжується до завершення другого року першого ув'язнення Павла в Римі. Тому вона не могла бути написана ні раніше 61 або 62 н. е., ні пізніше кінця 63 н. е. Павло був ймовірно страчений протягом його другого ув'язнення, близько 64, або, як деякі думають, 66 року н. е. Місцем написання книги був, ймовірно, Рим, до якого Лука супроводжував Павла.
Зміст
Ключ до змісту книги знаходиться в Дії 1:8: «Моїми ви свідками будете в Єрусалимі, і в усій Юдеї та в Самарії, та аж до останнього краю землі». Після посилання на те, що було записане в «першій книзі» про сказане і зроблене Ісусом Христом перед Його вознесінням, автор продовжує звітувати про обставини, пов'язані з цією подією, а потім записує провідні факти з посиланням на розповсюдження і тріумфи Християнства по світу протягом періоду приблизно тридцяти років. Запис починається з П'ятидесятниці (33 н. е.) і закінчується першим ув'язненням Павла (63 або 64 н. е.). Весь зміст книги можна поділити на такі три частини:
- Глави 1-12, стосуються подій у Єрусалимі навколо воскресіння та вознесіння на небеса Ісуса Христа та дня П'ятидесятниці, коли на Апостолів зійшов Святий Дух та вони почали проповідувати на інших мовах. Згадується про труднощі першого періоду існування християн у Єрусалимі, їх переслідування з боку ортодоксальних юдеїв та місцевої влади, перших християнських мучеників за віру. Перші навернені у християнство язичники (Корнилій (сотник)). Центральною фігурою цього періоду виступає апостол Петро.
Глави 13-28 озаглавлені «З Антіохії до Риму».
- Глави 13-21, йдеться про навернення та проповідницьку діяльність апостола Павла, котрий зіграв, на думку багатьох експертів, ключову роль у розповсюдженні християнства у Середземномор'ї на початку нової ери.
- Глави 21-28, Павло в Римі, і події, які призвели до цього.
Сюжет книги розгортається з Єрусалиму до Самарії та Юдеї, потім скрізь Сирію, Малу Азію, Європу до Риму та концентрується навколо основної теми: донесення до зовнішнього світу «радісної звістки» про викуплення гріхів людства Ісусом Христом.
Заслуговує на увагу те, що у цій книзі немає жодної згадки про написання Павлом будь-якого з його послань. Це можна пояснити тим фактом, що автор обмежився описанням історії заснування церкви, а не її вчення або системи поглядів. Проте зв'язок між цією історією і посланнями Павла такий, тобто виявляє так багато ненавмисних збігів, що доводить як непідробленість так і достовірність обох, як дуже вміло показано Пейлі в його «Horae Paulinae»:
![]() | Ніяка стародавня робота не проходить так багато випробувань правдивості; оскільки ніяка інша не має таких численних точок зіткнення на всіх напрямках з сучасною історією, політикою, і топографією, чи Єврейською, чи Грецькою, чи Римською. | ![]() |
Див. також
Джерела
- Breen, A.E. Acts of the Apostles [ 11 серпня 2018 у Wayback Machine.] // The Catholic Encyclopedia. Vol. 1. New York: Robert Appleton Company, 1907.
- Святе Письмо Старого та Нового Завіту. Видавництво отців Василіан «Місіонер», 2005.
- Біблійний словник Істона
Література
- Новий Завіт. Діяння святих апостолів в перекладі на українську мову. Праця комісії в справі перекладу Св. Письма при Богословському факультеті Кам'янець-Подільського державного українського університету // Записки Кам'янець-Подільського державного університету. - Кам'янець-Подільський, 1920. - Т. 5. - С. 3-69.
Посилання
- Діяння святих апостолів [ 22 січня 2021 у Wayback Machine.] // Українська Релігієзнавча Енциклопедія
- Дії апостолів [ 24 жовтня 2020 у Wayback Machine.] // Біблія. Переклад нового світу
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Дії апостолів
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Di yi apo stoliv Diya nnya apo stoliv grec Pra3eis Apostolwn Prakse js Apo stolon lat Actus Apostolorum 5 a j ostannya istorichna kniga Novogo Zapovitu Avtor nazivaye yiyi knigoyu chi slovom Diyi 1 1 Zagolovok knigi danij ne samim Lukoyu a kimos piznishe ne duzhe vidpovidaye zmistu kniga ne mistit po suti niyakih vidomostej pro bud yakogo z apostoliv okrim Petra i Pavla Ivan vidmichenij tilki trichi use sho zapisano pro Yakova sina Zevedeya ce jogo strata Irodom Inshi nazvi Diyannya Yevangeliye Svyatogo Duha Yevangeliye Voskresinnya El Greko Apostoli Petro ta PavloAvtorBilshist vchenih vvazhaye sho Diyannya napisani tim samim avtorom sho i Yevangeliye vid Luki tobto ulyublenim likarem ta suputnikom apostola Pavla Lukoyu porivn Lk 1 1 4 Diyi 1 1 u 1 mu storichchi n e Persha pismova zgadka pro Diyannya z yavlyayetsya u 177 roci po Hristi Ne zvazhayuchi na te sho avtor nide ne zgaduye sebe na im ya Stil i osoblivosti movi Yevangeliya vid Luki i Dij i vikoristannya v oboh knigah zagalnih sliv i fraz pidsilyuyut cyu dumku Avtor spochatku z yavlyayetsya v rozpovidi v Diyi 16 11 a potim znikaye do povernennya Pavla u Filippi za dva roki koli vin i Pavlo zalishili ce misce razom Diyi 20 6 i obidva zdayetsya nadali buli postijnimi suputnikami do kincya Zvichajno vin buv z Pavlom v Rimi 28 Kol 4 14 Takim chinom vin napisav veliku chastinu ciyeyi istoriyi z osobistogo sposterezhennya Dlya togo sho lezhalo poza jogo vlasnim dosvidom vin mav vkazivku Pavla V razi chogo duzhe imovirno 2 Timofiyu bulo napisane protyagom drugogo uv yaznennya Pavla v Rimi Luka todi buv z nim yak jogo virnij suputnik do ostannogo 2 Tim 4 11 Pro jogo podalshu istoriyu nemaye niyakoyi pevnoyi informaciyi 1644 Yak vidno z istoriyi Yevangeliya vid Luki jogo metoyu bulo pokazati harakter i diyalnist Hrista do togo yak Vin voznissya na nebo vid Svoyih uchniv i Dij yak jogo prodovzhennya pokazati silu i robotu Yevangeliya pid chas propoviduvannya sered vsih narodiv vid Yerusalimu pochavshi Vstupni rechennya Dij tilki rozshirennya i poyasnennya zavershalnih sliv Yevangeliya U cij knizi tilki prodovzhennya istoriyi cerkvi pislya voznesinnya Hrista Tut Luka prodovzhuye istoriyu v tomu zh samomu dusi v yakomu vin pochav yiyi Ce tilki kniga pochatkiv istoriya zasnuvannya cerkov pochatkovih krokiv u formuvanni Hristiyanskih gromad v riznih miscyah vidvidanih apostolami V nij zapisanij period pokazovih podij Vprodovzh vsiyeyi rozpovidi mi bachimo usyudisushnu vsekontrolyuyuchu vladu bezsmertnogo Spasitelya Vin pracyuye skriz i u vsomu v rozpovsyudzhenni usyudi svoyeyi pravdi sered lyudej Svoyim Duhom i za dopomogoyu Svoyih apostoliv Chas napisannyaChas napisannya ciyeyi istoriyi mozhna vivesti z faktu sho rozpovid prodovzhuyetsya do zavershennya drugogo roku pershogo uv yaznennya Pavla v Rimi Tomu vona ne mogla buti napisana ni ranishe 61 abo 62 n e ni piznishe kincya 63 n e Pavlo buv jmovirno strachenij protyagom jogo drugogo uv yaznennya blizko 64 abo yak deyaki dumayut 66 roku n e Miscem napisannya knigi buv jmovirno Rim do yakogo Luka suprovodzhuvav Pavla ZmistKlyuch do zmistu knigi znahoditsya v Diyi 1 8 Moyimi vi svidkami budete v Yerusalimi i v usij Yudeyi ta v Samariyi ta azh do ostannogo krayu zemli Pislya posilannya na te sho bulo zapisane v pershij knizi pro skazane i zroblene Isusom Hristom pered Jogo voznesinnyam avtor prodovzhuye zvituvati pro obstavini pov yazani z ciyeyu podiyeyu a potim zapisuye providni fakti z posilannyam na rozpovsyudzhennya i triumfi Hristiyanstva po svitu protyagom periodu priblizno tridcyati rokiv Zapis pochinayetsya z P yatidesyatnici 33 n e i zakinchuyetsya pershim uv yaznennyam Pavla 63 abo 64 n e Ves zmist knigi mozhna podiliti na taki tri chastini Glavi 1 12 stosuyutsya podij u Yerusalimi navkolo voskresinnya ta voznesinnya na nebesa Isusa Hrista ta dnya P yatidesyatnici koli na Apostoliv zijshov Svyatij Duh ta voni pochali propoviduvati na inshih movah Zgaduyetsya pro trudnoshi pershogo periodu isnuvannya hristiyan u Yerusalimi yih peresliduvannya z boku ortodoksalnih yudeyiv ta miscevoyi vladi pershih hristiyanskih muchenikiv za viru Pershi naverneni u hristiyanstvo yazichniki Kornilij sotnik Centralnoyu figuroyu cogo periodu vistupaye apostol Petro Glavi 13 28 ozaglavleni Z Antiohiyi do Rimu Glavi 13 21 jdetsya pro navernennya ta propovidnicku diyalnist apostola Pavla kotrij zigrav na dumku bagatoh ekspertiv klyuchovu rol u rozpovsyudzhenni hristiyanstva u Seredzemnomor yi na pochatku novoyi eri Glavi 21 28 Pavlo v Rimi i podiyi yaki prizveli do cogo Syuzhet knigi rozgortayetsya z Yerusalimu do Samariyi ta Yudeyi potim skriz Siriyu Malu Aziyu Yevropu do Rimu ta koncentruyetsya navkolo osnovnoyi temi donesennya do zovnishnogo svitu radisnoyi zvistki pro vikuplennya grihiv lyudstva Isusom Hristom Zaslugovuye na uvagu te sho u cij knizi nemaye zhodnoyi zgadki pro napisannya Pavlom bud yakogo z jogo poslan Ce mozhna poyasniti tim faktom sho avtor obmezhivsya opisannyam istoriyi zasnuvannya cerkvi a ne yiyi vchennya abo sistemi poglyadiv Prote zv yazok mizh ciyeyu istoriyeyu i poslannyami Pavla takij tobto viyavlyaye tak bagato nenavmisnih zbigiv sho dovodit yak nepidroblenist tak i dostovirnist oboh yak duzhe vmilo pokazano Pejli v jogo Horae Paulinae Niyaka starodavnya robota ne prohodit tak bagato viprobuvan pravdivosti oskilki niyaka insha ne maye takih chislennih tochok zitknennya na vsih napryamkah z suchasnoyu istoriyeyu politikoyu i topografiyeyu chi Yevrejskoyu chi Greckoyu chi Rimskoyu Div takozhDiyi Apostoliv u sestrinskih Vikiproyektah Citati u Vikicitatah Temi u Vikidzherelah Diyi Apostoliv u Vikishovishi Apostol Pavlo Apostol Petro Novij Zapovit Bibliya HristiyanstvoDzherelaBreen A E Acts of the Apostles 11 serpnya 2018 u Wayback Machine The Catholic Encyclopedia Vol 1 New York Robert Appleton Company 1907 Svyate Pismo Starogo ta Novogo Zavitu Vidavnictvo otciv Vasilian Misioner 2005 Biblijnij slovnik IstonaLiteraturaNovij Zavit Diyannya svyatih apostoliv v perekladi na ukrayinsku movu Pracya komisiyi v spravi perekladu Sv Pisma pri Bogoslovskomu fakulteti Kam yanec Podilskogo derzhavnogo ukrayinskogo universitetu Zapiski Kam yanec Podilskogo derzhavnogo universitetu Kam yanec Podilskij 1920 T 5 S 3 69 PosilannyaDiyannya svyatih apostoliv 22 sichnya 2021 u Wayback Machine Ukrayinska Religiyeznavcha Enciklopediya Diyi apostoliv 24 zhovtnya 2020 u Wayback Machine Bibliya Pereklad novogo svitu Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Diyi apostoliv