Дю́ла (угор. Gyula вимовляється [ˈɟulɒ] ( прослухати); нім. Jula; рум. Jula або Giula; тур. Göle) — місто на південному сході Угорщини, друге за величиною місто медьє Бекеш після столиці — Бекешчаби. Місто займає площу 255,80 км², на якій проживає 32 239 жителів.
Дьюла Gyula | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Основні дані | |||||
Країна | |||||
Медьє | Бекеш | ||||
Регіон | Південний Великий Альфельд | ||||
Перша згадка | 1313 | ||||
Населення | 32 055 | ||||
Площа | 255,8 км² | ||||
Густота населення | 125,16 осіб/км² | ||||
Часовий пояс | , влітку | ||||
Поштові індекси | 5700, 5711 | ||||
Телефонний код | +36-66 | ||||
Географічні координати | 46°39′00″ пн. ш. 21°17′00″ сх. д. / 46.65000° пн. ш. 21.28333° сх. д.Координати: 46°39′00″ пн. ш. 21°17′00″ сх. д. / 46.65000° пн. ш. 21.28333° сх. д. | ||||
Місцева влада | |||||
Вебсторінка | gyula.hu | ||||
Мапа | |||||
![]() Дьюла | |||||
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkyTDBoMWJtZGhjbmt0WjNsMWJHRXRkbUZ5TXk1cWNHY3ZNekF3Y0hndFNIVnVaMkZ5ZVMxbmVYVnNZUzEyWVhJekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRsTDBoMWJtZGhjbmt0WjNsMWJHRXRkbUZ5YjNOb1lYb3hMbXB3Wnk4ek1EQndlQzFJZFc1bllYSjVMV2Q1ZFd4aExYWmhjbTl6YUdGNk1TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Географія і транспорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0xTDBkNWRXeGhYeTFmVUdGc1lXTmxMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFIZVhWc1lWOHRYMUJoYkdGalpTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Місто розташоване за 200 кілометрів на південний схід від Будапешта та за 15 кілометрів на південний схід від Бекешчаби. За 5 кілометрів на схід від міста проходить кордон з Румунією. Найближче до Дьюли румунське місто — Арад (50 кілометрів). Через місто протікає річка (Білий Кереш), яка за кілька кілометрів нижче Дьюли впадає в .
Автодороги ведуть від Дьюли в сторону Бекешчаби і кордони з Румунією. Залізнична гілка з'єднує Дьюлу з Бекешчабою. Час шляху на поїзді до Будапешту 3-4 години.
Історія
Перша згадка про поселення датується 1313 роком, коли був заснований монастир, що називався по латині Julamonustr. У 1332 році поселення, які формувалися навколо монастиря отримала ім'я Дьюла. Існують дві версії походження назви: одна зводить назву міста до особистого імені Дьюла (можливо, належав засновнику монастиря і поселення), інша до назви одного з угорських племен.
З XV століття Дьюла стала центром .
1810 року в Дьюлі народився знаменитий угорський композитор Ференц Еркель, автор державного гімну країни.
У середині XX століття після початку використання термальних вод Південного Альфельду в лікувальних цілях, Дьюла стала містом — курортом. 1959 року тут була відкрита перша купальня, 1969 року отримала статус лікарні знаменита Замкова купальня. 1985 року Дьюлі був присвоєний статус курорту-санаторію Міністерством охорони здоров'я Угорщини.
Населення
Переважна більшість населення міста складають угорці, найбільш значна національна меншина — румуни. За даними перепису 2001 року 94,2 % населення Дьюли — угорці, 2,3 % — румуни, 1,6 % — німці, 0,4 % — цигани і 0,3 % — словаки. Незважаючи на невеликий відсоток сучасного румунського населення Дьюла історично була центром румунської діаспори в Угорщині. Тут розташовуються кілька румунських громадських і національно-культурних організацій, а також резиденція православного єпископа Угорщини Румунської православної церкви.
Відомі особистості
В поселенні народились:
- Золтан Бай (1900—1992) — угорський фізик.
- Едіт Фаркаш (1921—1993) — новозелландська дослідниця Антарктики.
Пам'ятки
- Фортеця — чудово збережена середньовічна фортеця.
- Замок Алмаші — замок сім'ї графів Алмаші. Оточений великим парком, у якому розташована «Замкова купальня», вода в яку подається з термальних джерел.
- Румунський православний собор. Побудований 1867 року.
- Міська ратуша.
Примітки
- Довідковий атлас світу. — К. : ДНВП «Картографія», 2010. — 328 с.
- Атлас світу. — К. : ДНВП «Картографія», 2005. — 336 с.
- Угорщина // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Дюла (Угорщина)
![]() | Це незавершена стаття з географії Угорщини. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Dyu la ugor Gyula vimovlyayetsya ˈɟulɒ prosluhati nim Jula rum Jula abo Giula tur Gole misto na pivdennomu shodi Ugorshini druge za velichinoyu misto medye Bekesh pislya stolici Bekeshchabi Misto zajmaye ploshu 255 80 km na yakij prozhivaye 32 239 zhiteliv Dyula GyulaGerb PraporOsnovni daniKrayina UgorshinaMedye BekeshRegion Pivdennij Velikij AlfeldPersha zgadka 1313Naselennya 32 055Plosha 255 8 km Gustota naselennya 125 16 osib km Chasovij poyas UTC 1 vlitku UTC 2Poshtovi indeksi 5700 5711Telefonnij kod 36 66Geografichni koordinati 46 39 00 pn sh 21 17 00 sh d 46 65000 pn sh 21 28333 sh d 46 65000 21 28333 Koordinati 46 39 00 pn sh 21 17 00 sh d 46 65000 pn sh 21 28333 sh d 46 65000 21 28333Misceva vladaVebstorinka gyula huMapaDyulaDyula u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi geografichni ob yekti z nazvoyu Dyula znachennya FortecyaRatushaGeografiya i transportZamok Almashi Misto roztashovane za 200 kilometriv na pivdennij shid vid Budapeshta ta za 15 kilometriv na pivdennij shid vid Bekeshchabi Za 5 kilometriv na shid vid mista prohodit kordon z Rumuniyeyu Najblizhche do Dyuli rumunske misto Arad 50 kilometriv Cherez misto protikaye richka Bilij Keresh yaka za kilka kilometriv nizhche Dyuli vpadaye v Avtodorogi vedut vid Dyuli v storonu Bekeshchabi i kordoni z Rumuniyeyu Zaliznichna gilka z yednuye Dyulu z Bekeshchaboyu Chas shlyahu na poyizdi do Budapeshtu 3 4 godini IstoriyaPersha zgadka pro poselennya datuyetsya 1313 rokom koli buv zasnovanij monastir sho nazivavsya po latini Julamonustr U 1332 roci poselennya yaki formuvalisya navkolo monastirya otrimala im ya Dyula Isnuyut dvi versiyi pohodzhennya nazvi odna zvodit nazvu mista do osobistogo imeni Dyula mozhlivo nalezhav zasnovniku monastirya i poselennya insha do nazvi odnogo z ugorskih plemen Z XV stolittya Dyula stala centrom 1810 roku v Dyuli narodivsya znamenitij ugorskij kompozitor Ferenc Erkel avtor derzhavnogo gimnu krayini U seredini XX stolittya pislya pochatku vikoristannya termalnih vod Pivdennogo Alfeldu v likuvalnih cilyah Dyula stala mistom kurortom 1959 roku tut bula vidkrita persha kupalnya 1969 roku otrimala status likarni znamenita Zamkova kupalnya 1985 roku Dyuli buv prisvoyenij status kurortu sanatoriyu Ministerstvom ohoroni zdorov ya Ugorshini NaselennyaPerevazhna bilshist naselennya mista skladayut ugorci najbilsh znachna nacionalna menshina rumuni Za danimi perepisu 2001 roku 94 2 naselennya Dyuli ugorci 2 3 rumuni 1 6 nimci 0 4 cigani i 0 3 slovaki Nezvazhayuchi na nevelikij vidsotok suchasnogo rumunskogo naselennya Dyula istorichno bula centrom rumunskoyi diaspori v Ugorshini Tut roztashovuyutsya kilka rumunskih gromadskih i nacionalno kulturnih organizacij a takozh rezidenciya pravoslavnogo yepiskopa Ugorshini Rumunskoyi pravoslavnoyi cerkvi Vidomi osobistostiV poselenni narodilis Zoltan Baj 1900 1992 ugorskij fizik Edit Farkash 1921 1993 novozellandska doslidnicya Antarktiki Pam yatkiFortecya chudovo zberezhena serednovichna fortecya Zamok Almashi zamok sim yi grafiv Almashi Otochenij velikim parkom u yakomu roztashovana Zamkova kupalnya voda v yaku podayetsya z termalnih dzherel Rumunskij pravoslavnij sobor Pobudovanij 1867 roku Miska ratusha PrimitkiDovidkovij atlas svitu K DNVP Kartografiya 2010 328 s ISBN 978 966 475 507 5 Atlas svitu K DNVP Kartografiya 2005 336 s ISBN 966 631 546 7 Ugorshina Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Dyula Ugorshina Ce nezavershena stattya z geografiyi Ugorshini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi