Д'єдонне де Ґозон (фр. Dieudonné de Gozon; д/н — 7 грудня 1353) — 26-й великий магістр ордену госпітальєрів у 1346—1353 роках, та третій магістр після переміщення ордену з Кіпру на Родос.
фр. Dieudonné de Gozon | |
![]() | |
![]() | |
---|---|
18 червня 1346 — 7 грудня 1353 | |
Попередник | Еліон де Вільнев |
Наступник | П'єр де Корнеян |
Народився | 14 століття Ле-Трюель |
Помер | 1353 Родос, Османська імперія |
Відомий як | чернець-вояк, драконовбивця |
Країна | Франція |
Релігія | католицтво |
![]() | |
Життєпис
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk0TDFOTlQwMWZNamN1WDBkTlgxZGhjSEJsYmk1bmFXWXZNakF3Y0hndFUwMVBUVjh5Tnk1ZlIwMWZWMkZ3Y0dWdUxtZHBaZz09LmdpZg==.gif)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelk0TDBScFpYVmtiMjV1WlVSbFIyOTZiMjVVYjIxaWMzUnZibVV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVScFpYVmtiMjV1WlVSbFIyOTZiMjVVYjIxaWMzUnZibVV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Походив зі старовиного шляхетського роду Ґозон з графства Руерг (Лангедок). Народився у замку Ґозон. Його родинна мала тісні зв'язки з орденом госпітальєрів. Про його батьків та початкову діяльність в ордені госпітальєрів обмаль відомостей.
Перша згадка припадає на 1324 рік. На той час де Ґозон перебував у почті великого магістра Еліона де Вільнева, що прибув до Авіньйону. 1332 року разом з останнім прибув на Родос. 1337 року стає великим командором.
1346 року обирається великим магістром ордену. Поновив активну підготовку для боротьби з флотами бейліків Айдин і Сарухан. У травні 1347 року біля островів Лемнос і Імброс орденський флот під керівництвом Д'єдонне де Ґозона переміг з'єднаний айдино-саруханський флот, захопивши чималу здобич. У 1348 році за допомогою генуезців було захоплено місто Керасунт у Трапезундської імперії. У 1348—1349 роках в союзі з Костандіном IV, королем Кілікії, було завдано поразки мамлюкам з Алеппо. Влітку 1350 року для продовження боротьби з бейліками відновив лігу з Кіпром і Венецією. Але через суперечності її було розпущено 1351 року.
Разом з тим невдовзі стикнувся з декількома труднощами: пріори Данії, Норвегії і Швеції фактично вийшли з-під влади великого магістра. Водночас війна між Генуєю і Венецією 1350—1355 років створило конфлікту ситуацію в середовищі ордену, оскільки там були лицарі-генуезці і венеційці. Не в змозі протидіяти розгардіяшу, 1353 року отримав від Папського престолу дозвіл вийти у відставку, але ще до того раптово помер. Новим великим магістром став П'єр де Корнеян.
У легендах
В печері біля підніжжя гори св. Стефана на Родосі мешкав дракон. Прочани, які йшли повз церкву Св. Стефана до церкви Філерімос, часто пропадали. багато лицарів намагалися здолати дракона, але марно. Зрештою Д'єдонне де Ґозон здобув перемогу над ним, уславивши серед братчиків і населення. Згідно з хроніками цей бій відбувся близько 1342 року. Вперше в хроніках згадоно в 1346 році.
На думку дослідників це міг був реальний бій з якоюсь твариною (можливо крокодил), що в легендах перетворилася на дракона. На підтвердження цьому є свідчення наявності великої голови якоїсь тварини на брамі Родоської фортеці, яка залишалася там до 1839 року. За іншою версією — скеля дивної форми породила в уяві людей історію про дракона, вбитого героїчним лицарем в старовину (цьому відповідаю античні легенди про драконів з Родоса і Коса), і цей лицар був згодом чомусь ототожнений з Д'єдонне де Ґозоном. За ще однією — є вигадкою родича де Ґозона, якою той намагався уславити того, її своєю чергою привнесено з Провансу, де відома легенда про дракона .
Джерела
- Bertrand Galimard Flavigny (2006) Histoire de l'ordre de Malte, Perrin, Paris
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
D yedonne de Gozon fr Dieudonne de Gozon d n 7 grudnya 1353 26 j velikij magistr ordenu gospitalyeriv u 1346 1353 rokah ta tretij magistr pislya peremishennya ordenu z Kipru na Rodos fr Dieudonne de GozonVelikij magistr ordena gospitalyeriv18 chervnya 1346 7 grudnya 1353PoperednikElion de VilnevNastupnikP yer de KorneyanNarodivsya14 stolittya Le TryuelPomer1353 Rodos Osmanska imperiyaVidomij yakchernec voyak drakonovbivcyaKrayinaFranciyaReligiyakatolictvo Mediafajli u VikishovishiZhittyepisGerb D yedonne de Gozona Mogilna plita Pohodiv zi starovinogo shlyahetskogo rodu Gozon z grafstva Ruerg Langedok Narodivsya u zamku Gozon Jogo rodinna mala tisni zv yazki z ordenom gospitalyeriv Pro jogo batkiv ta pochatkovu diyalnist v ordeni gospitalyeriv obmal vidomostej Persha zgadka pripadaye na 1324 rik Na toj chas de Gozon perebuvav u pochti velikogo magistra Eliona de Vilneva sho pribuv do Avinjonu 1332 roku razom z ostannim pribuv na Rodos 1337 roku staye velikim komandorom 1346 roku obirayetsya velikim magistrom ordenu Ponoviv aktivnu pidgotovku dlya borotbi z flotami bejlikiv Ajdin i Saruhan U travni 1347 roku bilya ostroviv Lemnos i Imbros ordenskij flot pid kerivnictvom D yedonne de Gozona peremig z yednanij ajdino saruhanskij flot zahopivshi chimalu zdobich U 1348 roci za dopomogoyu genuezciv bulo zahopleno misto Kerasunt u Trapezundskoyi imperiyi U 1348 1349 rokah v soyuzi z Kostandinom IV korolem Kilikiyi bulo zavdano porazki mamlyukam z Aleppo Vlitku 1350 roku dlya prodovzhennya borotbi z bejlikami vidnoviv ligu z Kiprom i Veneciyeyu Ale cherez superechnosti yiyi bulo rozpusheno 1351 roku Razom z tim nevdovzi stiknuvsya z dekilkoma trudnoshami priori Daniyi Norvegiyi i Shveciyi faktichno vijshli z pid vladi velikogo magistra Vodnochas vijna mizh Genuyeyu i Veneciyeyu 1350 1355 rokiv stvorilo konfliktu situaciyu v seredovishi ordenu oskilki tam buli licari genuezci i venecijci Ne v zmozi protidiyati rozgardiyashu 1353 roku otrimav vid Papskogo prestolu dozvil vijti u vidstavku ale she do togo raptovo pomer Novim velikim magistrom stav P yer de Korneyan U legendahV pecheri bilya pidnizhzhya gori sv Stefana na Rodosi meshkav drakon Prochani yaki jshli povz cerkvu Sv Stefana do cerkvi Filerimos chasto propadali bagato licariv namagalisya zdolati drakona ale marno Zreshtoyu D yedonne de Gozon zdobuv peremogu nad nim uslavivshi sered bratchikiv i naselennya Zgidno z hronikami cej bij vidbuvsya blizko 1342 roku Vpershe v hronikah zgadono v 1346 roci Na dumku doslidnikiv ce mig buv realnij bij z yakoyus tvarinoyu mozhlivo krokodil sho v legendah peretvorilasya na drakona Na pidtverdzhennya comu ye svidchennya nayavnosti velikoyi golovi yakoyis tvarini na brami Rodoskoyi forteci yaka zalishalasya tam do 1839 roku Za inshoyu versiyeyu skelya divnoyi formi porodila v uyavi lyudej istoriyu pro drakona vbitogo geroyichnim licarem v starovinu comu vidpovidayu antichni legendi pro drakoniv z Rodosa i Kosa i cej licar buv zgodom chomus ototozhnenij z D yedonne de Gozonom Za she odniyeyu ye vigadkoyu rodicha de Gozona yakoyu toj namagavsya uslaviti togo yiyi svoyeyu chergoyu privneseno z Provansu de vidoma legenda pro drakona DzherelaBertrand Galimard Flavigny 2006 Histoire de l ordre de Malte Perrin Paris