Го́лос — звук, який відтворює людина, використовуючи голосові зв'язки. Людина використовує голос для розмови, співу, крику, сміху, плачу. Голосоутворення відбувається шляхом видихання повітря з легень через рот та ніс, при чому голосові зв'язки вібрують і створюють у повітрі звукові хвилі.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsyTDBsNlpHbHpZV291YW5Cbkx6RTVNbkI0TFVsNlpHbHpZV291YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Голос | |
Досліджується в | фонологія і акустика |
---|---|
|
Основні параметри
До голосового апарату людини входять ротова і носова порожнини з додатковими порожнинами, глотка, гортань з голосовими зв'язками, трахея, бронхи, легені, грудна клітка з і діафрагмою, м'язи черевної порожнини.
Центральна нервова система організовує їх функції в єдиний, цілісний процес звукотворення, що є складним психофізичним актом.
Існує безпосередній взаємозв'язок між голосом і слухом: голос не може розвиватися без участі слуху, слух не може розвиватися без участі голосових органів. У глухих голос не функціонує, оскільки немає слухових сприйнять, і, відповідно, стимуляції мовно-рухових центрів.
Голосом людина здатна відтворювати багато різноманітних звуків, часто досить складних. У голосі виражається емоційний стан людини: , здивування, радість тощо.
Люди мають голосові зв'язки, які можуть розтягуватися і стискатися, міняти свою товщину; людина може довільно міняти тиск повітря, інтенсивність повітряного потоку, що подається на голосові зв'язки. Форма грудної клітки, гортані, положення язика, ступінь натягнення інших м'язів може змінюватися. Результатом будь-якої з цих дій будуть зміни в висоті, силі, тембрі, , емоційному забарвленню утвореного звуку. На якість голосу впливають загальне фізичне самопочуття людини, постава, настрій, емоційний стан та ін.
Вокальний голос
Основні вокальні діапазони |
Жіночі |
![]() ![]() ![]() |
Чоловічі |
![]() ![]() ![]() ![]() |
Жіночі та чоловічі голоси поділяться на певні діапазони, які мають конкретну назву (дивись таблицю праворуч).
Див. також
Примітки
Джерела
Література
- Голос людини та вокальна робота з ним : монографія / [Г. Є. Стасько, О. Д. Шуляр, М. Ю. Сливоцький та ін.] ; Прикарпат. нац. ун-т ім. В. Стефаника, Ін-т мистецтв. — Івано-Франківськ : Прикарпат. нац. ун-т ім. В. Стефаника, 2010. — 335 с. : іл., нот. іл. —
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Голос |
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Голос |
![]() | Це незавершена стаття з науки. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Go los zvuk yakij vidtvoryuye lyudina vikoristovuyuchi golosovi zv yazki Lyudina vikoristovuye golos dlya rozmovi spivu kriku smihu plachu Golosoutvorennya vidbuvayetsya shlyahom vidihannya povitrya z legen cherez rot ta nis pri chomu golosovi zv yazki vibruyut i stvoryuyut u povitri zvukovi hvili Utvorennya golosuU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Golos GolosDoslidzhuyetsya vfonologiya i akustika Golos u VikishovishiOsnovni parametriDo golosovogo aparatu lyudini vhodyat rotova i nosova porozhnini z dodatkovimi porozhninami glotka gortan z golosovimi zv yazkami traheya bronhi legeni grudna klitka z i diafragmoyu m yazi cherevnoyi porozhnini Centralna nervova sistema organizovuye yih funkciyi v yedinij cilisnij proces zvukotvorennya sho ye skladnim psihofizichnim aktom Isnuye bezposerednij vzayemozv yazok mizh golosom i sluhom golos ne mozhe rozvivatisya bez uchasti sluhu sluh ne mozhe rozvivatisya bez uchasti golosovih organiv U gluhih golos ne funkcionuye oskilki nemaye sluhovih sprijnyat i vidpovidno stimulyaciyi movno ruhovih centriv Golosom lyudina zdatna vidtvoryuvati bagato riznomanitnih zvukiv chasto dosit skladnih U golosi virazhayetsya emocijnij stan lyudini zdivuvannya radist tosho Lyudi mayut golosovi zv yazki yaki mozhut roztyaguvatisya i stiskatisya minyati svoyu tovshinu lyudina mozhe dovilno minyati tisk povitrya intensivnist povitryanogo potoku sho podayetsya na golosovi zv yazki Forma grudnoyi klitki gortani polozhennya yazika stupin natyagnennya inshih m yaziv mozhe zminyuvatisya Rezultatom bud yakoyi z cih dij budut zmini v visoti sili tembri emocijnomu zabarvlennyu utvorenogo zvuku Na yakist golosu vplivayut zagalne fizichne samopochuttya lyudini postava nastrij emocijnij stan ta in Vokalnij golosOsnovni vokalni diapazoniZhinochiSopranoMeco sopranoKontraltoCholovichiKontratenorTenorBaritonBas Zhinochi ta cholovichi golosi podilyatsya na pevni diapazoni yaki mayut konkretnu nazvu divis tablicyu pravoruch Div takozhAfoniya Shepit Kastrat Glosa slovo glosarij muzichni tvori 16 17 st tisnota tisnyava csl natovp golota diti Klich etim sumisne Gallus gallus lt gallus piven gall kelt Glagol G bukva PrimitkiDzherelaLiteraturaGolos lyudini ta vokalna robota z nim monografiya G Ye Stasko O D Shulyar M Yu Slivockij ta in Prikarpat nac un t im V Stefanika In t mistectv Ivano Frankivsk Prikarpat nac un t im V Stefanika 2010 335 s il not il ISBN 978 966 640 272 4PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu GolosVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu GolosCe nezavershena stattya z nauki Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi