Мики́та Па́влович Годόванець (14 (26) вересня 1893, Вікнина Тернівської волості Подільської губернії, нині Гайворонський район Кіровоградської області — 27 липня 1974, Кам'янець-Подільський) — український поет-байкар, жертва комуністичного терору. Двоюрідний дядько поета Розстріляного Відродження Панька Педи.
Микита Павлович Годованець | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Народився | 26 вересня 1893 Вікнина, Тернівська волость, Подільська губернія, Російська імперія | |||
Помер | 27 липня 1974 (80 років) Кам'янець-Подільський, Хмельницька область, Українська РСР, СРСР | |||
Поховання | Руськофільварецьке кладовище | |||
Громадянство | ![]() ![]() | |||
Діяльність | байкар | |||
Alma mater | Кам'янець-Подільський національний університет імені Івана Огієнка | |||
Нагороди | ![]() | |||
| ||||
|
Біографія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TUM4d05DOGxSREFsT1RNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqUWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQWxSREFsUWtRbFJEQWxRalVsUkRFbE9EWWxSREVsT0VOZkpVUXdKVGxESlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUk0SlVReEpUZ3lKVVF3SlVJd1h5VkVNU1U1Tmw4bFJEQWxPVEFsUkRBbFFrUWxSREFsUWpRbFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREFsUWprbFJERWxPRGNsUkRFbE9ETWxSREFsUWtGZkpVUXdKVGxCSlVRd0pVSTFKVVF4SlRneEpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3dMbXB3Wnk4eU1UQndlQzBsUkRBbE9UTWxSREFsUWtVbFJEQWxRalFsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWpVbFJERWxPRFlsUkRFbE9FTmZKVVF3SlRsREpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdYeVZFTVNVNU5sOGxSREFsT1RBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqUWxSREVsT0RBbFJERWxPVFlsUkRBbFFqa2xSREVsT0RjbFJERWxPRE1sUkRBbFFrRmZKVVF3SlRsQkpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd3TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Народився у багатодітній селянській сім'ї. Батьки були неписемні, але дбали про освіту дітей. Хлопця вчив Йосип Чайка, який приносив йому книги з власної книгозбірні.
Микита Годованець так згадував про своє дитяче читання: «Ухопив я обома руками цю книгу і бігцем подався в шкільний сад, захопивши з собою якийсь підручник та зошит, примостився під яблунею. То був „Кобзар“ Тараса Шевченка. Ні про Шевченка, ні про „Кобзар“ я ще нічого не чув. Розгорнув, читаю… О матінко! Українська книжка! Чисто ж так мати моя говорить. Звикаю до незнайомого правопису, читаю один вірш, другий, третій. А серце горить, грає, кипить. Ой, як же гарно, як цікаво!».
1906 року закінчив Степашанську вчительську школу. Навчався на дворічних курсах підготовки до університету. Вчителював у церковнопарафіяльних школах сіл Орлівка та Бубнівка на Поділлі. У 1914—1918 роках перебував на військовій службі.
Місяць (від 28 жовтня 1920 року) був вільним слухачем історико-філологічного факультету Кам'янець-Подільського державного українського університету.
Учителював (у 1919—1920 роках — у Голосківській початковій школі), працював у редакціях газет «Червоний край» (Вінниця), «Радянська Волинь» (Житомир).
31 січня 1937 року незаконно заарештовано у Києві. Ухвалою особливої наради при НКВС від 13 червня 1937 року вислано на Середню Колиму, де пробув до 1947 року. Лише 1954 року офіційно дозволено оселитися у Кам'янці-Подільському.
Реабілітовано 11 вересня 1957 року.
Нагороди: Орден «Знак Пошани» (1973).
Творчість
Поезії Годованця вперше опублікували у Києві на шпальтах тижневика «Маяк» у 1913 році.
У 1917 році низка поезій Годованця була опублікована у ревельській газеті[].
У 1920 році видали збірку Дем'яна Бєдного «Байки і пісні», яку переклав Годованець.
У 1925 році увійшов до організації «Плуг».
У 1927 році вийшла перша книжка байок «Незаможний Клим» .
1928 рік — «До добробуту й культури».
1929 рік — «Парася на парастасі», «Будяки», «Довгоносики».
1930 рік — «У колективі».
1931 рік — «Трактор і рало».
1932 рік — «Байки».
У 1934-му став членом спілки письменників СРСР.
Після заслання вийшли книжки: «Байки» (1957), «Заяча математика» (1961), «Конвалія і Лопухи» (1966), «Талановита Тріска» (1967).
Оцінка сучасників
Перекладач і літературознавець Феофан Скляр писав:
«Понад тисяча творів, що вийшли з-під його пера — це справжня ріка мудрості. Початок її у джерелах фольклору, в казках і прислів'ях, у піснях і думах. І недаремно його називають патріархом української байки, бо через усе своє життя проніс він у серці незрадливу відданість до цього бойового жанру літератури».
Пам'ять
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tnk4M1lpOGxSREFsT1RNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqUWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQWxSREFsUWtRbFJEQWxRalVsUkRFbE9EWWxSREVsT0VOZkpVUXhKVGsySlVRd0pVSTNYeVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUTE4bFJERWxPRElsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVJMEpVUXhKVGd3SlVReEpUZ3pKVVF3SlVJMkpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRkpVUXhKVGhGTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMwbFJEQWxPVE1sUkRBbFFrVWxSREFsUWpRbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqVWxSREVsT0RZbFJERWxPRU5mSlVReEpUazJKVVF3SlVJM1h5VkVNU1U0TVNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRMThsUkRFbE9ESWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUkwSlVReEpUZ3dKVVF4SlRnekpVUXdKVUkySlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGSlVReEpUaEZMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
- 25 вересня 1975 року в Кам'янці-Подільському іменем Годованця названо одну з вулиць Нового плану (раніше Садова).
- 24 вересня 1983 року в Кам'янець-Подільській середній школі № 16 урочисто відкрито музей Годованця. Матеріали для музею, зокрема, надали рідні байкаря — дружина Серафима Годованець, син Анатолій Годованець. Червону стрічку перерізали, зокрема, письменники Іван Сочивець, Полікарп Шабатин.
- 25 вересня 1983 року в Кам'янці-Подільському на будинку, в якому в 1959—1974 роках жив і працював Микита Годованець, урочисто відкрито меморіальну дошку. Автор пам'ятного знака — народний художник України Еммануїл Мисько, який приїхав зі Львова до Кам'янця-Подільського на ювілейні торжества.
- Образ Микити Годованця змальовано в повісті «За Колимою сонце сходить» (1994) і романі «Довга дорога вночі» (1998) українського письменника Мар'яна Красуцького.
- 11 грудня 2008 року в приміщені картинної галереї Кам'янець-Подільського історичного музею-заповідника відкрито меморіальну кімнату байкаря.
Збірки
- «Незаможник Клим» (1927).
- «До добробуту й культури…» (1928).
- «Парася на парастасі» (1929).
- «Будяки» [ 1 жовтня 2020 у Wayback Machine.], «Довгоносики», «У колектив!» (1930).
- «Трактор і Рало» (1931).
- «Байки» (1932).
- «Байки» (1957).
- «Осел на хаті» (1958).
- «Байки» (1960).
- «Заяча математика» (1961).
- «Вужі під яслами», «Байки» (1963).
- «Ріка Мудрості. Байки за Езопом» (1964).
- «Веселий педант» (1965).
- «Конвалія і Лопухи» (1966).
- «Афоризми сатирика», «Талановита Тріска», «Байки за Леонардо да Вінчі, Федром, Бабрієм» (1967).
- «Байки» (т. 1—2, 1968).
- «Байки зарубіжних байкарів у переспівах та перекладах М. Годованця», «Байки і фрашки» (1973).
- «Байки» (1987).
Російські переклади
- «Соловей в курятнике» (1960).
- «Медвежьи танцы» (1967).
Література
- Письменники Радянської України: Біобібліографічний довідник. — К., 1970. — С. 91.
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1979. — Т. 3 : Гердан — Електрографія. — 551, [1] с., [26] арк. іл. : іл., портр., карти + 1 арк с. — С. 78.
- Крижанівський С. Годованець Микита Павлович // Українська літературна енциклопедія : В 5 т. / редкол.: І. О. Дзеверін (відповід. ред.) та ін. — К. : Голов. ред. УРЕ ім. М. П. Бажана, 1988. — Т. 1 : А—Г. — С. 439.
- …З порога смерті… Письменники України — жертви сталінських репресій. — К., 1991. — С. 138—139.
- Мацько Віталій Літературне Поділля. — Хмельницький, 1991. — С. 19.
- Мацько Віталій Солона воля — сміх гіркий // Злотонить / Віталій Мацько. — Кам'янець-Подільський, 1994. — С. 214—220.
- Літературна Хмельниччина XX століття: Хрестоматія. — Хмельницький, 2005. — С. 58—66.
- Петров Ю. Байкар Микита Годованець. — К., 1963.
- Альперін Ю. Микита Годованець: Літературний портрет. — К., 1973. — 124 с.
- Шеремета Іван. Не відгороджувався від людей: Спогади // Подолянин. — 2003. — 19 і 26 вересня. — С. 5.
- Волохівський В'ячеслав Волошковий ювілей: Погляд крізь роки // Подолянин. — 2005. — 8 липня. — С. 5.
- Красуцький Мар'ян Довга дорога вночі: Роман. — К.: Український письменник, 1998. — 200 с.
- Завальнюк О. М. Історія Кам'янець-Подільського державного українського університету в іменах (1918—1921 рр.). — Кам'янець-Подільський: Абетка-НОВА, 2006. — С. 543.
- Василашко Василь Байка і колючий дріт, або Відомий і невідомий Микита Годованець [ 4 липня 2007 у Wayback Machine.] // Вітчизна. — 2005. — № 9—10.
- Байки Микити Годованця [ 17 лютого 2020 у Wayback Machine.] // Український Центр.
- // Кам'янець-Подільський вісник. — 2003.
- Красуцький Мар'ян Розрив-трава на лютих перехрестях: Роман-документ. — Кам'янець-Подільський, 2008. — 192 с.
- Сарахан Тетяна Байкар Микита Годованець заробляв фотографією
Посилання
- Тишкевич, Марися (26.09.2021). . Архів оригіналу за 10 січня 2022. Процитовано 10 січня 2022.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Miki ta Pa vlovich Godovanec 14 26 veresnya 1893 18930926 Viknina Ternivskoyi volosti Podilskoyi guberniyi nini Gajvoronskij rajon Kirovogradskoyi oblasti 27 lipnya 1974 Kam yanec Podilskij ukrayinskij poet bajkar zhertva komunistichnogo teroru Dvoyuridnij dyadko poeta Rozstrilyanogo Vidrodzhennya Panka Pedi Mikita Pavlovich GodovanecNarodivsya 26 veresnya 1893 1893 09 26 Viknina Ternivska volost Podilska guberniya Rosijska imperiyaPomer 27 lipnya 1974 1974 07 27 80 rokiv Kam yanec Podilskij Hmelnicka oblast Ukrayinska RSR SRSRPohovannya Ruskofilvarecke kladovisheGromadyanstvo Rosijska imperiya UNR SRSRDiyalnist bajkarAlma mater Kam yanec Podilskij nacionalnij universitet imeni Ivana OgiyenkaNagorodi Godovanec Mikita Pavlovich u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Godovanec BiografiyaMikita Godovanec zliva ta poet Kesar Andrijchuk Kinec 1920 h rokiv Narodivsya u bagatoditnij selyanskij sim yi Batki buli nepisemni ale dbali pro osvitu ditej Hlopcya vchiv Josip Chajka yakij prinosiv jomu knigi z vlasnoyi knigozbirni Mikita Godovanec tak zgaduvav pro svoye dityache chitannya Uhopiv ya oboma rukami cyu knigu i bigcem podavsya v shkilnij sad zahopivshi z soboyu yakijs pidruchnik ta zoshit primostivsya pid yabluneyu To buv Kobzar Tarasa Shevchenka Ni pro Shevchenka ni pro Kobzar ya she nichogo ne chuv Rozgornuv chitayu O matinko Ukrayinska knizhka Chisto zh tak mati moya govorit Zvikayu do neznajomogo pravopisu chitayu odin virsh drugij tretij A serce gorit graye kipit Oj yak zhe garno yak cikavo 1906 roku zakinchiv Stepashansku vchitelsku shkolu Navchavsya na dvorichnih kursah pidgotovki do universitetu Vchitelyuvav u cerkovnoparafiyalnih shkolah sil Orlivka ta Bubnivka na Podilli U 1914 1918 rokah perebuvav na vijskovij sluzhbi Misyac vid 28 zhovtnya 1920 roku buv vilnim sluhachem istoriko filologichnogo fakultetu Kam yanec Podilskogo derzhavnogo ukrayinskogo universitetu Uchitelyuvav u 1919 1920 rokah u Goloskivskij pochatkovij shkoli pracyuvav u redakciyah gazet Chervonij kraj Vinnicya Radyanska Volin Zhitomir 31 sichnya 1937 roku nezakonno zaareshtovano u Kiyevi Uhvaloyu osoblivoyi naradi pri NKVS vid 13 chervnya 1937 roku vislano na Serednyu Kolimu de probuv do 1947 roku Lishe 1954 roku oficijno dozvoleno oselitisya u Kam yanci Podilskomu Reabilitovano 11 veresnya 1957 roku Nagorodi Orden Znak Poshani 1973 TvorchistPoeziyi Godovancya vpershe opublikuvali u Kiyevi na shpaltah tizhnevika Mayak u 1913 roci U 1917 roci nizka poezij Godovancya bula opublikovana u revelskij gazeti dzherelo U 1920 roci vidali zbirku Dem yana Byednogo Bajki i pisni yaku pereklav Godovanec U 1925 roci uvijshov do organizaciyi Plug U 1927 roci vijshla persha knizhka bajok Nezamozhnij Klim 1928 rik Do dobrobutu j kulturi 1929 rik Parasya na parastasi Budyaki Dovgonosiki 1930 rik U kolektivi 1931 rik Traktor i ralo 1932 rik Bajki U 1934 mu stav chlenom spilki pismennikiv SRSR Pislya zaslannya vijshli knizhki Bajki 1957 Zayacha matematika 1961 Konvaliya i Lopuhi 1966 Talanovita Triska 1967 Ocinka suchasnikivPerekladach i literaturoznavec Feofan Sklyar pisav Ponad tisyacha tvoriv sho vijshli z pid jogo pera ce spravzhnya rika mudrosti Pochatok yiyi u dzherelah folkloru v kazkah i prisliv yah u pisnyah i dumah I nedaremno jogo nazivayut patriarhom ukrayinskoyi bajki bo cherez use svoye zhittya pronis vin u serci nezradlivu viddanist do cogo bojovogo zhanru literaturi Pam yatMikita Godovanec iz sinom Anatoliyem i druzhinoyu Serafimoyu Mikolayivnoyu 25 veresnya 1975 roku v Kam yanci Podilskomu imenem Godovancya nazvano odnu z vulic Novogo planu ranishe Sadova 24 veresnya 1983 roku v Kam yanec Podilskij serednij shkoli 16 urochisto vidkrito muzej Godovancya Materiali dlya muzeyu zokrema nadali ridni bajkarya druzhina Serafima Godovanec sin Anatolij Godovanec Chervonu strichku pererizali zokrema pismenniki Ivan Sochivec Polikarp Shabatin 25 veresnya 1983 roku v Kam yanci Podilskomu na budinku v yakomu v 1959 1974 rokah zhiv i pracyuvav Mikita Godovanec urochisto vidkrito memorialnu doshku Avtor pam yatnogo znaka narodnij hudozhnik Ukrayini Emmanuyil Misko yakij priyihav zi Lvova do Kam yancya Podilskogo na yuvilejni torzhestva Obraz Mikiti Godovancya zmalovano v povisti Za Kolimoyu sonce shodit 1994 i romani Dovga doroga vnochi 1998 ukrayinskogo pismennika Mar yana Krasuckogo 11 grudnya 2008 roku v primisheni kartinnoyi galereyi Kam yanec Podilskogo istorichnogo muzeyu zapovidnika vidkrito memorialnu kimnatu bajkarya Zbirki Nezamozhnik Klim 1927 Do dobrobutu j kulturi 1928 Parasya na parastasi 1929 Budyaki 1 zhovtnya 2020 u Wayback Machine Dovgonosiki U kolektiv 1930 Traktor i Ralo 1931 Bajki 1932 Bajki 1957 Osel na hati 1958 Bajki 1960 Zayacha matematika 1961 Vuzhi pid yaslami Bajki 1963 Rika Mudrosti Bajki za Ezopom 1964 Veselij pedant 1965 Konvaliya i Lopuhi 1966 Aforizmi satirika Talanovita Triska Bajki za Leonardo da Vinchi Fedrom Babriyem 1967 Bajki t 1 2 1968 Bajki zarubizhnih bajkariv u perespivah ta perekladah M Godovancya Bajki i frashki 1973 Bajki 1987 Rosijski perekladi Solovej v kuryatnike 1960 Medvezhi tancy 1967 LiteraturaPismenniki Radyanskoyi Ukrayini Biobibliografichnij dovidnik K 1970 S 91 Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1979 T 3 Gerdan Elektrografiya 551 1 s 26 ark il il portr karti 1 ark s S 78 Krizhanivskij S Godovanec Mikita Pavlovich Ukrayinska literaturna enciklopediya V 5 t redkol I O Dzeverin vidpovid red ta in K Golov red URE im M P Bazhana 1988 T 1 A G S 439 Z poroga smerti Pismenniki Ukrayini zhertvi stalinskih represij K 1991 S 138 139 Macko Vitalij Literaturne Podillya Hmelnickij 1991 S 19 Macko Vitalij Solona volya smih girkij Zlotonit Vitalij Macko Kam yanec Podilskij 1994 S 214 220 Literaturna Hmelnichchina XX stolittya Hrestomatiya Hmelnickij 2005 S 58 66 Petrov Yu Bajkar Mikita Godovanec K 1963 Alperin Yu Mikita Godovanec Literaturnij portret K 1973 124 s Sheremeta Ivan Ne vidgorodzhuvavsya vid lyudej Spogadi Podolyanin 2003 19 i 26 veresnya S 5 Volohivskij V yacheslav Voloshkovij yuvilej Poglyad kriz roki Podolyanin 2005 8 lipnya S 5 Krasuckij Mar yan Dovga doroga vnochi Roman K Ukrayinskij pismennik 1998 200 s Zavalnyuk O M Istoriya Kam yanec Podilskogo derzhavnogo ukrayinskogo universitetu v imenah 1918 1921 rr Kam yanec Podilskij Abetka NOVA 2006 S 543 Vasilashko Vasil Bajka i kolyuchij drit abo Vidomij i nevidomij Mikita Godovanec 4 lipnya 2007 u Wayback Machine Vitchizna 2005 9 10 Bajki Mikiti Godovancya 17 lyutogo 2020 u Wayback Machine Ukrayinskij Centr Kam yanec Podilskij visnik 2003 Krasuckij Mar yan Rozriv trava na lyutih perehrestyah Roman dokument Kam yanec Podilskij 2008 192 s Sarahan Tetyana Bajkar Mikita Godovanec zaroblyav fotografiyeyuPosilannyaPortal Biografiyi Tishkevich Marisya 26 09 2021 Arhiv originalu za 10 sichnya 2022 Procitovano 10 sichnya 2022