Видимий Всесвіт, Метагалактика (від грец. μετά — над, після та грец. Γαλαξίας — Молочний [шлях]) ― частина Всесвіту, досяжна для астрономічних досліджень . Метагалактика містить декілька мільярдів галактик.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0zTHpKTlFWTlRYMHhUVTE5amFHRnlkQzFPUlZkZlRtRnpZVjkxYXk1cWNHY3ZNekF3Y0hndE1rMUJVMU5mVEZOVFgyTm9ZWEowTFU1RlYxOU9ZWE5oWDNWckxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Наша Галактика — Чумацький Шлях — одна з галактик, що входять до складу Метагалактики.
Видимий Всесвіт обмежується сферою з центром у спостерігачеві, радіус якої визначається часом, за який світло могло дійти до спостерігача від початку Великого Вибуху. Кожне місце у Всесвіті має свій видимий космос, досяжний для спостереження, який може перекриватися (або не перекриватися) з видимим Всесвітом нашої планети.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUzTDA5aWMyVnlkbUZpYkdWZmRXNXBkbVZ5YzJWZmJHOW5ZWEpwZEdodGFXTmZhV3hzZFhOMGNtRjBhVzl1TG5CdVp5OHlNREJ3ZUMxUFluTmxjblpoWW14bFgzVnVhWFpsY25ObFgyeHZaMkZ5YVhSb2JXbGpYMmxzYkhWemRISmhkR2x2Ymk1d2JtYz0ucG5n.png)
Розмір
Дійсна відстань від Землі до краю видимого Всесвіту (космічного світлового горизонту) могла б становити близько 13,5 млрд. світлових років, адже саме стільки часу мали фотони щоби долетіти до Землі, та оскільки за час проведений фотоном в польоті Всесвіт продовжував розширюватися, то об'єкт, про який фотон несе інформацію, зараз перебуває на більшій відстані. Вважається, що вона становить близько 46-47 мільярдів св. р. Отже, видимий Всесвіт простягається на таку відстань у всіх напрямках. Відповідно діаметр Метагалактики становить дві відстані від Землі до космічного світлового горизонту, тобто 92–94 мільярди світлових років. Оскільки Всесвіт є приблизно плоским, то вищевказані параметри відповідають приблизному об'єму:
св.р.3
тобто 3,56× 1080 м³.
Історія досліджень
Можливості вивчення Метагалактики відкрилися у ХХ ст. після того, як було доведено, що багато туманностей є по суті велетенськими зоряними системами — галактиками.
Детальні дослідження позагалактичних об'єктів привели до відкриття галактик різних типів, зокрема радіогалактик, квазарів та ін. У просторі між галактиками існують міжгалактичний газ, космічні промені, елетромагнітне випромінювання; космічний пил.
Структура метагалактики
Середня густина речовини у Метагалактиці оцінюється різними авторами від 10−31 до 10−30 г/см³[]. Спостерігаються місцеві неоднорідності, які зумовлені великими утвореннями. Є подвійні галактики й складніші поєднання галактик: групи чи скупчення галактик, які містять десятки або сотні галактик; надскупчення галактик містять десятки тисяч і більше галактик. Найбільшими відомими структурами є комплекси надскупчень відомі також як галактичні нитки або мури. Вони розділені великими ділянками простору, що не містять ніяких спостережуваних об'єктів і називаються войдами («порожнечами»).
Так, наша Галактика і декілька десятків найближчих галактик входять до складу так званої місцевої групи галактик. Це скупчення, вочевидь, входить до складу надскупчення Діви, у центрі якого перебуває інше велике скупчення, що складається з декількох тисяч галактик і спостерігається у сузір'ях Діви і Волосся Вероніки на відстані 12—14 млн. пс (близько 40 млн. світлових років) від нас.
Див. також
Примітки
- Термін «досяжний для астрономічних досліджень» стосується не технологій, які зараз доступні людству. Він означає принципову можливість світла (чи будь-якого іншого матеріального носія) дійти від об'єкта до Землі за час, який минув від початку Великого Вибуху.
Практично ми можемо спостерігати об'єкти настільки далеко, наскільки поширюється електромагнітне випромінювання, доки космос залишається для нього прозорим. Далі за так звану сферу останнього розсіювання Всесвіт непрозорий для електромагнітних хвиль, бо перебуває в стані плазми. Втім, спостереження за цією межею теоретично можливі (наприклад, за допомогою нейтрино або гравітаційних хвиль).
Джерела
- Метагалактика // Астрономічний енциклопедичний словник / за заг. ред. І. А. Климишина та А. О. Корсунь. — Львів : Голов. астроном. обсерваторія НАН України : Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, 2003. — С. 280—281. — .
- Lineweaver, Charles H.; Davis, Tamara M. (March 2005). (PDF). www.sciam.com. Scientific American. с. 44. Архів оригіналу (PDF) за 12 березня 2020. Процитовано 27.03.2016.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vidimij Vsesvit Metagalaktika vid grec meta nad pislya ta grec Gala3ias Molochnij shlyah chastina Vsesvitu dosyazhna dlya astronomichnih doslidzhen Metagalaktika mistit dekilka milyardiv galaktik Struktura vidomogo nini kosmosu Nasha Galaktika Chumackij Shlyah odna z galaktik sho vhodyat do skladu Metagalaktiki Vidimij Vsesvit obmezhuyetsya sferoyu z centrom u sposterigachevi radius yakoyi viznachayetsya chasom za yakij svitlo moglo dijti do sposterigacha vid pochatku Velikogo Vibuhu Kozhne misce u Vsesviti maye svij vidimij kosmos dosyazhnij dlya sposterezhennya yakij mozhe perekrivatisya abo ne perekrivatisya z vidimim Vsesvitom nashoyi planeti RozmirDijsna vidstan vid Zemli do krayu vidimogo Vsesvitu kosmichnogo svitlovogo gorizontu mogla b stanoviti blizko 13 5 mlrd svitlovih rokiv adzhe same stilki chasu mali fotoni shobi doletiti do Zemli ta oskilki za chas provedenij fotonom v poloti Vsesvit prodovzhuvav rozshiryuvatisya to ob yekt pro yakij foton nese informaciyu zaraz perebuvaye na bilshij vidstani Vvazhayetsya sho vona stanovit blizko 46 47 milyardiv sv r Otzhe vidimij Vsesvit prostyagayetsya na taku vidstan u vsih napryamkah Vidpovidno diametr Metagalaktiki stanovit dvi vidstani vid Zemli do kosmichnogo svitlovogo gorizontu tobto 92 94 milyardi svitlovih rokiv Oskilki Vsesvit ye priblizno ploskim to vishevkazani parametri vidpovidayut pribliznomu ob yemu 4 3 p R 3 4 20 10 32 displaystyle frac 4 3 times pi times mathrm R 3 4 20 times 10 32 sv r 3 tobto 3 56 1080 m Misce Zemli u Vidimomu Vsesviti Zbilshiti Istoriya doslidzhenDokladnishe Pozagalaktichna astronomiya Mozhlivosti vivchennya Metagalaktiki vidkrilisya u HH st pislya togo yak bulo dovedeno sho bagato tumannostej ye po suti veletenskimi zoryanimi sistemami galaktikami Detalni doslidzhennya pozagalaktichnih ob yektiv priveli do vidkrittya galaktik riznih tipiv zokrema radiogalaktik kvazariv ta in U prostori mizh galaktikami isnuyut mizhgalaktichnij gaz kosmichni promeni eletromagnitne viprominyuvannya kosmichnij pil Struktura metagalaktikiDokladnishe Velikomasshtabna struktura Vsesvitu Serednya gustina rechovini u Metagalaktici ocinyuyetsya riznimi avtorami vid 10 31 do 10 30 g sm dzherelo Sposterigayutsya miscevi neodnoridnosti yaki zumovleni velikimi utvorennyami Ye podvijni galaktiki j skladnishi poyednannya galaktik grupi chi skupchennya galaktik yaki mistyat desyatki abo sotni galaktik nadskupchennya galaktik mistyat desyatki tisyach i bilshe galaktik Najbilshimi vidomimi strukturami ye kompleksi nadskupchen vidomi takozh yak galaktichni nitki abo muri Voni rozdileni velikimi dilyankami prostoru sho ne mistyat niyakih sposterezhuvanih ob yektiv i nazivayutsya vojdami porozhnechami Tak nasha Galaktika i dekilka desyatkiv najblizhchih galaktik vhodyat do skladu tak zvanoyi miscevoyi grupi galaktik Ce skupchennya vochevid vhodit do skladu nadskupchennya Divi u centri yakogo perebuvaye inshe velike skupchennya sho skladayetsya z dekilkoh tisyach galaktik i sposterigayetsya u suzir yah Divi i Volossya Veroniki na vidstani 12 14 mln ps blizko 40 mln svitlovih rokiv vid nas Div takozhKosmologiya Kosmogoniya Pozagalaktichna astronomiyaPrimitkiTermin dosyazhnij dlya astronomichnih doslidzhen stosuyetsya ne tehnologij yaki zaraz dostupni lyudstvu Vin oznachaye principovu mozhlivist svitla chi bud yakogo inshogo materialnogo nosiya dijti vid ob yekta do Zemli za chas yakij minuv vid pochatku Velikogo Vibuhu Praktichno mi mozhemo sposterigati ob yekti nastilki daleko naskilki poshiryuyetsya elektromagnitne viprominyuvannya doki kosmos zalishayetsya dlya nogo prozorim Dali za tak zvanu sferu ostannogo rozsiyuvannya Vsesvit neprozorij dlya elektromagnitnih hvil bo perebuvaye v stani plazmi Vtim sposterezhennya za ciyeyu mezheyu teoretichno mozhlivi napriklad za dopomogoyu nejtrino abo gravitacijnih hvil DzherelaMetagalaktika Astronomichnij enciklopedichnij slovnik za zag red I A Klimishina ta A O Korsun Lviv Golov astronom observatoriya NAN Ukrayini Lviv nac un t im Ivana Franka 2003 S 280 281 ISBN 966 613 263 X Lineweaver Charles H Davis Tamara M March 2005 PDF www sciam com Scientific American s 44 Arhiv originalu PDF za 12 bereznya 2020 Procitovano 27 03 2016 BSE