Білоруси в Аргентині (біл. беларусы ў Аргенціне, ісп. bielorrusos en Argentina) — частина білоруської діаспори, складається з білорусів, що емігрували до Аргентини та їхніх нащадків. Спільнота сформувалося в XX столітті, зараз налічує 7000 осіб і близько 50 000 нащадків. В Аргентині найбільше білоруське товариство в Латинській Америці.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk14TDBOdmJHVmpkR2wyYVdSaFpGOUNhV1ZzYjNKeWRYTmhYMlJsWDBGeVoyVnVkR2x1WVM1cWNHY3ZNalV3Y0hndFEyOXNaV04wYVhacFpHRmtYMEpwWld4dmNuSjFjMkZmWkdWZlFYSm5aVzUwYVc1aExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
До Першої світової війни
Еміграція з Білорусі в Аргентину до Першої світової війни залишається здебільшого не вивченою і не задокументованою. Статистичний імміграційний облік в Аргентині проводиться тільки з 1857 року. Від цього року і до 1915 з Російської імперії в Аргентину виїхали 161422 осіб. Однак, ця статистика не фіксувала етнічну приналежність і віросповідання іммігрантів, а тільки країни, звідки вони виїхали.
Є припущення, що перші іммігранти з Білорусі потрапили в Аргентину після 1812 року — це були солдати Литовського легіону генералів Книшевича і Ринкевича, які воювали на боці Наполеона і після війни в значній своїй частині емігрували до Франції, звідки потім невідома кількість потрапила в Аргентину.
Наводиться цифра в 5621 емігрантів з Мінщини, які прибули в Аргентину в 1907 році, але точні першоджерела цієї інформації невідомі. На думку аргентинського завідувача статистики, за 20 років до 1910 в республіці залишилося 85 тисяч вихідців з Російської імперії. Втім, статистика не містить інформації про етнічну приналежність емігрантів, відоме, що більшість з них становили євреї.
Міжвоєнний період
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek15TDBOdmJtcDFiblJ2WDIxMWMybGpZV3hmWkdWZmIySnlaWEp2YzE5aWFXVnNiM0p5ZFhOdmMxOWxibDlEYjIxdlpHOXliMTlTYVhaaFpHRjJhV0ZmWTJFdU1Ua3pNQzVxY0djdk1qQXdjSGd0UTI5dWFuVnVkRzlmYlhWemFXTmhiRjlrWlY5dlluSmxjbTl6WDJKcFpXeHZjbkoxYzI5elgyVnVYME52Ylc5a2IzSnZYMUpwZG1Ga1lYWnBZVjlqWVM0eE9UTXdMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
В міжвоєнний період еміграція йшла тільки із Західної Білорусі, оскільки з Східної (радянської) виїзд був неможливий. Еміграція складалася переважно з самотніх чоловіків-селян, які їхали на заробітки, хоча були і солдати, що воювали разом зі Станіславом Булак-Балаховичом. Кількість білорусів-емігрантів в цей період налічує близько 30 000 осіб.
Оскільки польське консульство не цікавилось проблемами білорусів, емігранти самостійно почали об'єднуватися в товариства. У 1934 році було утворено «Білоруське культурно-просвітницьке товариство», в 1937 році — «Білоруське товариство „Культура“» і «Білоруська бібліотека імені Івана Луцькевича», а в 1938 — «Білоруське культурне Товариство» "Біловежа" (після війни «Якуб Колас»). У 1939 році всі товариства організовують «Федерацію білоруських товариств в Аргентині» до якої пізніше приєдналося ще два нових об'єднання. При бібліотеці був організований театральний гурток, який ставив спектаклі на місцевих сценах і в сусідньому Уругваї.
Коли в 1939 році Німеччина напала на Польщу 1140 колишніх польських громадян (поляки, українці, білоруси і євреї) вирушили добровольцями в польську армію.
Після Другої світової війни
У 1945 році відкривається радянське посольство в Уругваї, а в 1946 — в Аргентині. Радянські дипломати закликали здавати старі польські паспорти колишнім громадянам Західної України і Західної Білорусі, а натомість видають радянські документи, за якими обіцяють забрати в майбутньому цих людей додому. Багато емігрантів велися на цю радянську агітацію. Справа в тому, що ці люди їхали з «панської» Польщі і ніколи не жили при радянській владі, тому уявлення про Радянський Союз у них були ідеалізовані. До того ж була ейфорія пов'язано із закінченням війни і перемоги в ній Радянського Союзу. Більш того, часто старі емігранта відчували ворожість до нових біженцям з післявоєнного СРСР.
До 1950 року білоруське співтовариство в Аргентині досягла свого піка, тут проживало понад 30 000 білорусів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd4TDBOdmJHVmpkR2wyYVdSaFpGOWlhV1ZzYjNKeWRYTmhKVEpEWDNKMWMyRmZlVjkxWTNKaGJtbGhibUZmTFY5RWFXRmZaR1ZzWDBsdWJXbG5jbUZ1ZEdWZlpXNWZaV3hmVUd4aGJtVjBZWEpwYjE5SFlXeHBiR1Z2WDBkaGJHbHNaV2t1YW5Cbkx6STFNSEI0TFVOdmJHVmpkR2wyYVdSaFpGOWlhV1ZzYjNKeWRYTmhKVEpEWDNKMWMyRmZlVjkxWTNKaGJtbGhibUZmTFY5RWFXRmZaR1ZzWDBsdWJXbG5jbUZ1ZEdWZlpXNWZaV3hmVUd4aGJtVjBZWEpwYjE5SFlXeHBiR1Z2WDBkaGJHbHNaV2t1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У 1949 році активізував свою діяльність створений в 1941 році «Слов'янський союз в Аргентині» — прокомуністична слов'янська організація, створена і підтримувана Радянським Союзом. Члени «Союзу» проводили свої демонстрації, влаштовували провокації і просто нападали на учасників інших слов'янських національних організацій. 14 членів «Союзу» згодом були депортовані аргентинською владою на батьківщину. Тим часом під впливом пропаганди радянського посольства білоруські товариства починають переходити на комуністичний позиції. Проте при президенті Хуані Перон починаються гоніння на комуністів, тому всі співчуваючі їм товариства та організації забороняються.
Пізніше починають з'являтися вже радянські інтернаціональні товариства, які об'єднують тепер всі радянські народи і просто людей, що симпатизують радянському ладу. Такі організації часто називали себе «культурно-спортивними клубами». Але оскільки до 1983 року в Аргентині з перервами правили військові хунти, діяльність таких організацій періодично припинялася.
У 1955 році в СРСР був прийнятий «Закон про амністію» за яким громадянам міжвоєнної Польщі дозволялося повернутися в Радянський Союз. Близько 2000 білорусів скористалися цією можливістю, близько 200 з них в 1960-х роках повернулися назад в Аргентину.
Сучасність
У 2010 році в місті Лавайоль відкрився Центр білоруської культури імені Кастуся Калиновського. У Центрі проводиться навчання за наступними напрямками: білоруська мова, уроки музики і народного співу, різьблення по дереву, живопис, білоруська вишивка, історія та культура Білорусі. У вересні 2012 року в м. Лавайоль на базі клубу слов'янської діаспори «Дніпро» і Центру білоруської культури імені Кастуся Калиновського відбулося святкування ювілейних дат видатних білоруських поетів: Янки Купали, Якуба Коласа, Максима Танка.
Примітки
- Informe sobre el español en BIELORRUSIA [ 23 вересня 2015 у Wayback Machine.] Centro de Investigación y Documentación del Instituto Cervantes (CIDIC)
- Шейнбаум, Л. С. Аргентинский этнос. Этапы формирования и развития. — М., 1984. — С. 107.
- Эміль Цяўлоўскі, «Беларусы ў Аргентыне» — Запісы. Беларускі інстытут навукі і мастацтва, № 32 New York — Miensk, 2009
- Эміль Цяўлоўскі. Беларусы ў Аргентыне : ( )[] // Запісы Беларускага Інстытуту Навукі й Мастацтва : журнал. — 2009. — № 32. — С. 75—85.
- Крюков, Н. Аргентина. Сельское хозяйство в Аргентине в связи с общим развитием страны. — СПб., 1911. — С. 442.
- Шабельцев С. В.. Адаптация белорусских иммигрантов в Аргентине в 1900-1950-х гг. // Веснік БДУ. — 2008. — № 3. — С. 15—19.
- . Архів оригіналу за 31 жовтня 2016. Процитовано 1 січня 2017.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - http: //argentina.mfa .gov.by / ru / bilateral_relations / compatriots /
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bilorusi v Argentini bil belarusy y Argencine isp bielorrusos en Argentina chastina biloruskoyi diaspori skladayetsya z bilorusiv sho emigruvali do Argentini ta yihnih nashadkiv Spilnota sformuvalosya v XX stolitti zaraz nalichuye 7000 osib i blizko 50 000 nashadkiv V Argentini najbilshe biloruske tovaristvo v Latinskij Americi Bilorusi v ArgentiniDo Pershoyi svitovoyi vijniEmigraciya z Bilorusi v Argentinu do Pershoyi svitovoyi vijni zalishayetsya zdebilshogo ne vivchenoyu i ne zadokumentovanoyu Statistichnij immigracijnij oblik v Argentini provoditsya tilki z 1857 roku Vid cogo roku i do 1915 z Rosijskoyi imperiyi v Argentinu viyihali 161422 osib Odnak cya statistika ne fiksuvala etnichnu prinalezhnist i virospovidannya immigrantiv a tilki krayini zvidki voni viyihali Ye pripushennya sho pershi immigranti z Bilorusi potrapili v Argentinu pislya 1812 roku ce buli soldati Litovskogo legionu generaliv Knishevicha i Rinkevicha yaki voyuvali na boci Napoleona i pislya vijni v znachnij svoyij chastini emigruvali do Franciyi zvidki potim nevidoma kilkist potrapila v Argentinu Navoditsya cifra v 5621 emigrantiv z Minshini yaki pribuli v Argentinu v 1907 roci ale tochni pershodzherela ciyeyi informaciyi nevidomi Na dumku argentinskogo zaviduvacha statistiki za 20 rokiv do 1910 v respublici zalishilosya 85 tisyach vihidciv z Rosijskoyi imperiyi Vtim statistika ne mistit informaciyi pro etnichnu prinalezhnist emigrantiv vidome sho bilshist z nih stanovili yevreyi Mizhvoyennij periodMuzichnij ansambl z robitnikiv bilorusiv Argentina 1930 ti roki V mizhvoyennij period emigraciya jshla tilki iz Zahidnoyi Bilorusi oskilki z Shidnoyi radyanskoyi viyizd buv nemozhlivij Emigraciya skladalasya perevazhno z samotnih cholovikiv selyan yaki yihali na zarobitki hocha buli i soldati sho voyuvali razom zi Stanislavom Bulak Balahovichom Kilkist bilorusiv emigrantiv v cej period nalichuye blizko 30 000 osib Oskilki polske konsulstvo ne cikavilos problemami bilorusiv emigranti samostijno pochali ob yednuvatisya v tovaristva U 1934 roci bulo utvoreno Biloruske kulturno prosvitnicke tovaristvo v 1937 roci Biloruske tovaristvo Kultura i Biloruska biblioteka imeni Ivana Luckevicha a v 1938 Biloruske kulturne Tovaristvo Bilovezha pislya vijni Yakub Kolas U 1939 roci vsi tovaristva organizovuyut Federaciyu biloruskih tovaristv v Argentini do yakoyi piznishe priyednalosya she dva novih ob yednannya Pri biblioteci buv organizovanij teatralnij gurtok yakij staviv spektakli na miscevih scenah i v susidnomu Urugvayi Koli v 1939 roci Nimechchina napala na Polshu 1140 kolishnih polskih gromadyan polyaki ukrayinci bilorusi i yevreyi virushili dobrovolcyami v polsku armiyu Pislya Drugoyi svitovoyi vijniU 1945 roci vidkrivayetsya radyanske posolstvo v Urugvayi a v 1946 v Argentini Radyanski diplomati zaklikali zdavati stari polski pasporti kolishnim gromadyanam Zahidnoyi Ukrayini i Zahidnoyi Bilorusi a natomist vidayut radyanski dokumenti za yakimi obicyayut zabrati v majbutnomu cih lyudej dodomu Bagato emigrantiv velisya na cyu radyansku agitaciyu Sprava v tomu sho ci lyudi yihali z panskoyi Polshi i nikoli ne zhili pri radyanskij vladi tomu uyavlennya pro Radyanskij Soyuz u nih buli idealizovani Do togo zh bula ejforiya pov yazano iz zakinchennyam vijni i peremogi v nij Radyanskogo Soyuzu Bilsh togo chasto stari emigranta vidchuvali vorozhist do novih bizhencyam z pislyavoyennogo SRSR Do 1950 roku biloruske spivtovaristvo v Argentini dosyagla svogo pika tut prozhivalo ponad 30 000 bilorusiv Den immigranta v 2010 roci U 1949 roci aktivizuvav svoyu diyalnist stvorenij v 1941 roci Slov yanskij soyuz v Argentini prokomunistichna slov yanska organizaciya stvorena i pidtrimuvana Radyanskim Soyuzom Chleni Soyuzu provodili svoyi demonstraciyi vlashtovuvali provokaciyi i prosto napadali na uchasnikiv inshih slov yanskih nacionalnih organizacij 14 chleniv Soyuzu zgodom buli deportovani argentinskoyu vladoyu na batkivshinu Tim chasom pid vplivom propagandi radyanskogo posolstva biloruski tovaristva pochinayut perehoditi na komunistichnij poziciyi Prote pri prezidenti Huani Peron pochinayutsya goninnya na komunistiv tomu vsi spivchuvayuchi yim tovaristva ta organizaciyi zaboronyayutsya Piznishe pochinayut z yavlyatisya vzhe radyanski internacionalni tovaristva yaki ob yednuyut teper vsi radyanski narodi i prosto lyudej sho simpatizuyut radyanskomu ladu Taki organizaciyi chasto nazivali sebe kulturno sportivnimi klubami Ale oskilki do 1983 roku v Argentini z perervami pravili vijskovi hunti diyalnist takih organizacij periodichno pripinyalasya U 1955 roci v SRSR buv prijnyatij Zakon pro amnistiyu za yakim gromadyanam mizhvoyennoyi Polshi dozvolyalosya povernutisya v Radyanskij Soyuz Blizko 2000 bilorusiv skoristalisya ciyeyu mozhlivistyu blizko 200 z nih v 1960 h rokah povernulisya nazad v Argentinu SuchasnistU 2010 roci v misti Lavajol vidkrivsya Centr biloruskoyi kulturi imeni Kastusya Kalinovskogo U Centri provoditsya navchannya za nastupnimi napryamkami biloruska mova uroki muziki i narodnogo spivu rizblennya po derevu zhivopis biloruska vishivka istoriya ta kultura Bilorusi U veresni 2012 roku v m Lavajol na bazi klubu slov yanskoyi diaspori Dnipro i Centru biloruskoyi kulturi imeni Kastusya Kalinovskogo vidbulosya svyatkuvannya yuvilejnih dat vidatnih biloruskih poetiv Yanki Kupali Yakuba Kolasa Maksima Tanka PrimitkiInforme sobre el espanol en BIELORRUSIA 23 veresnya 2015 u Wayback Machine Centro de Investigacion y Documentacion del Instituto Cervantes CIDIC Shejnbaum L S Argentinskij etnos Etapy formirovaniya i razvitiya M 1984 S 107 Emil Cyayloyski Belarusy y Argentyne Zapisy Belaruski instytut navuki i mastactva 32 New York Miensk 2009 Emil Cyayloyski Belarusy y Argentyne Zapisy Belaruskaga Instytutu Navuki j Mastactva zhurnal 2009 32 S 75 85 Kryukov N Argentina Selskoe hozyajstvo v Argentine v svyazi s obshim razvitiem strany SPb 1911 S 442 Shabelcev S V Adaptaciya belorusskih immigrantov v Argentine v 1900 1950 h gg Vesnik BDU 2008 3 S 15 19 Arhiv originalu za 31 zhovtnya 2016 Procitovano 1 sichnya 2017 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http argentina mfa gov by ru bilateral relations compatriots