Бíлки — село в Хустському районі Закарпатської області України, центр Білківської громади. Одне з найбільших сіл України. Розташоване в долині річки Боржави, при впадінні в неї річки Білки, за 9 км від Іршави (автошлях Т 0719). Населення — 7320 осіб. Через село проходить недіюча вузькоколійна залізниця Берегове—Кушниця та автомагістралі на Ужгород, Берегове, Виноградів і Кушницю.
село Білки | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() Реформатський храм | |||||
Країна | |||||
Область | Закарпатська область | ||||
Район | Хустський район | ||||
Громада | Білківська громада | ||||
Код КАТОТТГ | UA21120010010048679 | ||||
Облікова картка | Білки | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | 1245 | ||||
Населення | 8561 | ||||
Площа | 4,4 км² | ||||
Густота населення | 1832,73 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 90132 | ||||
Телефонний код | +380 3144 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 48°19′46″ пн. ш. 23°08′23″ сх. д. / 48.32944° пн. ш. 23.13972° сх. д.Координати: 48°19′46″ пн. ш. 23°08′23″ сх. д. / 48.32944° пн. ш. 23.13972° сх. д. | ||||
Середня висота над рівнем моря | 179 м | ||||
Водойми | р. Білка, р. Боржава | ||||
Відстань до обласного центру | 90,9 км | ||||
Відстань до районного центру | 9,9 км | ||||
Найближча залізнична станція | Білки | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 90132, Закарпатська обл., Іршавський р-н, с. Білки, вул. Центральна, 13 | ||||
Сільський голова | Зейкан Василь Семенович | ||||
Карта | |||||
![]() Білки | |||||
![]() Білки | |||||
Мапа | |||||
|
Ця стаття не містить . (грудень 2012) |
Нинішнє село Білки дуже велике — має аж 13 мікрорайонів: Ковбасово (відоме різниками, що виробляли ковбасу), Телятинець (є пасовище для телят), Галаштів (тут було рибне озеро), Горб, Перекоп та інші.
Історія
Село назване за річкою Білка. Її назва, в свою чергу, пов’язана зі словом «білий».
На території села виявлено залишки трьох поселень доби неоліту (IV—III тисячоліття до н. е.), знаряддя праці людей бронзової доби (II тисячоліття до п. е.). Поблизу Білок знаходиться великий курганний могильник куштановицької культури, досліджений 1949. При розкопках у курганах були виявлені поховання — перепалені людські кістки в глиняних урнах або в неглибоких ямках і сліди тризни — залишки вогнищ та битий посуд. Могильник датується 8—3 ст. до н. е. Поблизу нього відкриті залишки тогочасного поселення. Можливо, з цим поселенням зв'язаний скарб бронзових виробів (13 браслетів, 2 кельти, наконечник списа), знайдений в околицях Б. 1951. Поселення та два могильники, що датуються VI—III ст. до н. е., мають спільні риси з пам'ятками матеріальної культури скіфського часу в Придніпров'ї. На околиці села збереглися залишки слов'янського городища VIII—IX століття н. е. площею понад 2 тис. кв. м., округлої форми, оточеного ровом і земляним валом.
Період Угорського Королівства
Назва Bilke (Bilki) вперше згадується в дипломах в 1338 році під назвою Bylke.
У 1338 р. Король Карл Роберт відвідав Білла на кордоні Білач Білкей Карачун, який включав область пізніше Лукова, Містик і Глазго.
У 14 столітті село була власністю сім'ї Білкей, потім господарями Горзов, Липчеї, Ілошваї і Зейкани.
У 1435 р. Карачоні отримують від угорського короля власний герб і дворянське прізвище Горзов (Gorzó). У 1451 р. Янош Карачоні успадковує прізвище батька Горзов. На феодала трудилося кілька тисяч залежних селян. Крім панщини (по 3-4 дні на рік), селяни несли важку ношу церковних повинностей. З 1351 р. була введена дев'ятину на користь феодала. До кінця XV в. на кріпаків були звалені нові податки і повинності. Додався комітетський податок на утримання жупного управління, була розширена церковна десятина, яка поширювалася на всі галузі селянського господарства. Панщина на феодала в XV в. досягла 30-40 днів на рік, додалася повинність на користь церкви (роковини), натуральна подати на користь священика (кобліна) і ряд інших повинностей.
Період Австро-Угорської імперії
На початку XIX століття в Білках діяла шахта по видобутку залізної руди, чавуноливарне підприємство, тартак та декілька млинів. У Білках також випалювали вапно. А в 1822 році кілька дворянських сімей одержують від короля право займатись торгівлею і відкривати млини та корчми.
З 30-х років XIX століття Білки, вигідно розташовані в центрі Боржавської долини, починає рости як торговий центр. Білківські ярмарки скоро стають відомими не лише на Закарпатті, а й у Галичині, звідки селяни приїжджали купувати велику рогату худобу. За королівським реєстром село було віднесено до категорії сільських містечок.
За переписом 1828 року, у Білках було понад 120 будинків, у тому числі 28 домів горожан, 28 — кріпаків-йоббадіїв, 42 — желяри, 23 — піджеляри.
І. Франко, маючи намір досліджувати земельний голод, соціально-економічне та правове становище закарпатських селян, писав 1883 року в листі до М. П. Драгоманова, що він зацікавлений побувати в Білках,
![]() | ...про котрі писано мені, що у них і досі задержалась якась стара форма земельної общини, і то, мабуть, чи не заснована па спільній управі полів... | ![]() |
…про помилку цього міфу, що І. Я. Франко буцімто мав намір приїхати в с. Білки Закарпатської обл.:
Юрій Качій, історик — краєзнавець, у 1960—1970рр зробив похибку цієї інформації. В листі І. Я. Франко до М. П. Драгоманова у 1883 році мав на увазі інше село Білки не те що розташоване в Закарпатті, а те що — в Прикарпатті…
Період Австро-Угорщини
У XIX ст. Білки — містечко Верховинського повіту (округу) Березького комітату. Поселення в цей період мало печатку з власним гербом — зображенням дубової та виноградної гілок.
Після війни в Білках розпочинається активна пропаганда комуністичний ідей колишніми військовополоненими, які поверталися в рідне село.
26 квітня 1919 війська боярської Румунії вступили в село.
Чехословацький період
В 1919 році Білки, як частина Закарпаття, входять до складу Чехословаччини.
Розвиток медицини та освіти
В селі діяла початкова школа з українською мовою викладання та легендарна найвідоміша школа Боржавської долини 20-40 рр. — Білківська горожанка. Горожанську школу відкрито у 1923 році. Записалось тоді 60 учнів, а в 1933 році їх стало вже 509. Першим директором школи було призначено Едуарда Янського. Учнями тут записались не тільки діти з Білок і Боржавської долини, але й з найдальших закутків Підкарпатської Русі: з Богдана, Бистрого, Тюшки, Нижнього Студеного, Солотвина, Липецької Поляни, Лугу, Дубового. Крім закарпатців, навчались русини із Пряшівщини. Приймали в горожанку учнів, які закінчили чотири класи народної школи. Умови прийому такі: записне — 10 корун; шкільна оплата — 20 корун, не білецькі давали ще 10 корун доплати. Бідні діти, або як їх називали — «худобні», звільнялися від оплати, їм видавали безплатно підручники. Для засвідчення худобності треба було представити спеціальне свідоцтво з нотарського уряду. У 1925 році на пожертвування Червоного Хреста збудовано інтернат на 30 місць.
У 1933 році з 509 учнів — 325 селянського походження. Тут вчились українці, словаки, чехи, німці, євреї. У 1933 році налічувалось 13 класів: 8 українських і 5 чеських. Чеські класи формувалися в основному з дітей торгівців, ремісників єврейського походження, а також з дітей чеських адміністраторів, жандармів, працівників лісової управи.
Вчительська корпорація складалась з 20 вчителів. Три духівники-священики вчили релігію: греко- і римо-католицьку та греко-східну (православну) і єврейську. Особливо відомими стали педагоги Петро Світлик, Михаиле Фущич, Михаиле Пуйо, Михаиле Бейловарій. Високі ідеї українського патріотизму прищеплювали вихованцям педагоги з Галичини Марія Руда, Олександр Концевич.
Найбільший стаж роботи серед вчителів за період 1923-33 рр. мали Іван Тромбола, Юлій Добра, Емма Горватова, Іван Гевкан.
Уроки проходили у дві зміни. Перед полуднем вчились білківські діти, а після обіду — інтернатські і з навколишніх сіл.
Єлизавета Петрашко з Імстичова, яка поступила в перший клас горожанки 1 вересня 1923 року, описує, що до школи вона йшла пішки. Мати на їжу донці давала яйця і кусник кукурудзяного хліба. Пізніше Є. Петрашко працювала тут вчителькою.
За кількістю учнів класи були великі. Наприклад, у I класі — 65 учнів, ПА — 45 учнів (1933 р.). Наука тривала з 7.50 до 18.25 середньоєвропейського часу.
У ІІ-IV класах вивчалась німецька мова. Особливо багато уваги зверталось на прищеплення учням, крім наукових знань, практичних навичок. Дівчата вчились домашньої науки — як бути чемною дівчиною, файною господинею. Раз на місяць — у понеділок варили їсти, пекли печиво, естетично оформляли стіл, вправлялись у способах подавання страв. Наставники готували їх як майбутніх берегинь домашнього вогнища. Юнаків вчили вимірювати площу полів, складати їх план, виготовляти шкатулки з дерева, токарної справи по дереву, робити палітурки для книг, виготовляти шахи, випалювати картини на дереві.
При школі діяв дитячий хор і самоосвітній гурток. Самообразуючий гурток (збережено його первинну назву — авт.) очолював вчитель Петро Михайлович Світлик. За три роки (1930-33 рр.) було підготовлено 46 рефератів. Ось лише окремі їх теми: «Історія малярства», «Телефон», «Літак», «Про тютюн», «Про Хустський замок», «Про чоловіка», «Кисень і азот», «Народні звичаї у нас», «Наполеон Бонапарт», «Пригоди Одіссея», «Тарас Шевченко» тощо.
Учні збирали фольклорні твори. Вперше було записано стару колискову пісню з Імстичова «Спи, дитино, колишу тя», «Голубе, голубе, рад бим жити». Це зробив А. I. Зейкан. Драматичний гурток разом з хором давали виставу «Запорожець за Дунаєм» у залі торговця-крамника Прінца. Учнівський хор у прямій передачі виступав по Кошицькому радіо.
Шкільна бібліотека славилась прекрасними зібраннями творів класиків української, російської та чеської літератури. Якщо хтось хотів добре знати історію України, Закарпаття, то він міг взяти літературу в бібліотеці товариства «Просвіта», яку опікував Іван Ігнатко.
Розширювався кругозір і доповнювались знання учнів завдяки екскурсіям. Особливу увагу звертали на мету і значення подорожей. Екскурсії вражали масовістю. У 1931 році до Мараморош-Сигета відправилось одразу І60 учнів. 3 приходом у село радянської влади школа почала занепадати, педагоги і учні покидають альма-матер. Після 1944 р. припиняється літопис цього закладу
Період Другої світової війни
25 жовтня 1944 року радянські війська увійшли до Білок.
Радянський період
Зокрема в цей час були збудовані: новий чотири-поверховий корпус Білківської середньої школи та восьмирічку в гірському мікро-районі Ковбасово, нову три-поверхову будівлю лікарні, чудову два-поверхову споруду дитсадка, нове два-поверхове приміщення пошти, будинок культури, існувала ракетна воєнна частина — пізніше в ній відкрито Проф-технічне сільсько-господарське училище СПТУ-32, існував колгосп мільйонер «За Нове Життя». Де в рамках примусової колективізації від селян відбирали земельні наділи і залучали до колгоспів.
Існував горілчаний завод та трикотажна фабрика, збудовано ряд нових будівель-магазинів. В Радянський період село Білки входило до списку «Експериментальних сіл» УРСР.
В цей час у селі побував відомий канадський художник Рокуел Кент. Селом та селянами Білок надихався відомий закарпатський художник Гаврило Ґлюк, створюючи малюнки та етюди для своїх полотен.
У греко-католицькому храмі Успіння Богородиці був музей атеїзму.
Присілки
Комора
Комора — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Обєднане з селом Білки
Згадки: 1311: Komora, 1312: Komorou, 15. sz.: Komar, 1447: Szunyogmező, 1447: Komár, Komoród, Komoró, 1462: Komoro, 1647: Szunjog
Денеш-телек
Денеш-телек — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Обєднане з селом Білки
Згадки: 1522: Dienestelek
Населення
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 7671 особа, з яких 3822 чоловіки та 3849 жінок.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 8078 осіб.
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 98,91 % |
російська | 0,73 % |
угорська | 0,21 % |
польська | 0,04 % |
білоруська | 0,02 % |
молдовська | 0,02 % |
словацька | 0,02 % |
циганська | 0,01 % |
Архітектура, пам'ятки та пам'ятники
Храми
Церква Успіння пр. богородиці. 1838.
Очевидно, кілька століть тому в Білках було багато римо-католиків і вони мали свій храм, що занепав у час реформації. Чисельною мала бути і руська громада, оскільки до Білок належали два монастирі: «Archimandria Sanctae Crucis de Bilke», що стояв на горі Городище між селами Імстичево і Луково, та «Archimandria de Komorod» на так званому Телячому цвинтарі, а ще давніше це місце звалося Комариним полем.
У 1692 р. згадують дві церкви. У 1748 р. в селі були дві дерев'яні церкви: верхня — Вознесіння Господнього, нижня — Пресвятої Богородиці. Філії були в селах Осій та Дубровка. У 1797 р. була лише одна дерев'яна церква, а також дерев'яна фара, вкрита соломою. У кінці XIX ст. на тих місцях, де колись були дерев'яні церкви, стояли дві каплиці: верхня присвячена Вознесінню Господньому, нижня — Успінню пр. богородиці.
У Мукачівському монастирі була книга «Меч духовний» (Київ, 1667) Лазара Барановича з записом ієрея Михайла Білецького від 8 лютого 1721 p., який свідчив, що книгу куплено в Білках у пана о. Михайла Юрканича.
Запис від 6 травня 1825 р. повідомляв, що книгу купив углянський парох Петро Ан-друхович у куратора Іоана Голувки. У бібліотеці Національного музею в Будапешті зберігається «Евхологіон» 1604 р. з написом, що купив цю книгу Іван Кушнір Білецький і передав своєму зятеві, попові раковецькому.
Теперішня церква — це велика мурована базиліка з бароковою вежею над входом, зміцненою двома контрфорсами. Табличка на фасаді повідомляє, що церкву споруджено з 1797 по 1822 р. за священика В. Романця та куратора С. Андрашка. Відомо, що інтер'єр розмалював знаний художник Ф. Видра, а куратор Михайло Копинець твердить, що на стелі є дата «1865» і підпис художника Іоана Вайріха, який працював з Ф. Видрою в селах Горбок та Мала Розтока. З 1997 р. роблять реставрацію всього малювання. Бічні вівтарі в святилищі мають гарні образи.
Образ у північно-східній частині має напис: «В память Михаила Уйгелья — бывшего Пароха Білецкго, Его Позоставшейся Вдовицы Гжи Юліанньї Алмашієвой иждивеніємь». У липні 1939 р. навколо церковного подвір'я вимуровано огорожу. У 1948 р. церкву закрили, 9 січня 1953 р. зняли з реєстрації діючих храмів і планували знести, але споруду вдалося перетворити на музей атеїзму і таким чином врятувати. Церкву повернуто греко-католикам у 1989 р. Громаду очолив подвижник віри, світла і мудра людина о. Павло Мадяр ЧСВВ.
Після ліквідації греко-католицької церкви в 1949 р. багато священиків продовжували свою діяльність підпільно. Серед них був і парох села Білки Петро Орос.
Уночі 28 червня 1953 р. його застрелив міліціонер, коли він ішов сповідати хворого. Останки мученика виявили аж у 1992 р. і перенесли їх у муровану каплицю біля церкви. Інший білківський священик Іван Попович був у концтаборі з 1946 по 1953 р.
- Церква св. Петра і Павла. 1939.
Першою православною церквою була простенька дерев'яна церква Благовіщення, що мала окрему дзвіницю і стояла на теперішньому цвинтарі. Оснування мурованого храму Христа Спасителя освятив єпископ Дамаскин 23 червня 1935 р. Кажуть, що автором проекту був німець. Храм будували селяни, він мав обійтися селові в півмільйона чехословацьких корон. Жертовністю відзначилися Петро Гедзур, Михайло Палаташ, Юрій Біров та інші. Землю купили в місцевого єврея. Восени 1937 р. церкву вкрили дахами. Довжина церкви (всередині) 35 м, ширина — 17 м. Великі залізобетонні колони несуть баню, дзвіницю і досить просторі хори. У 1964 р. дахи вкрили бляхою. Ікони намалював художник Федір Ґоґола, стінопис виконав Іван Андрішко в 1982—1983 р. Два бічні іконостаси та два аналої вирізьбив Михайло Росада.
Першими священиками були о. Іван Бігар та о. Василь Самош, після них — о. Михайло Розман, якого 35 років тому змінив теперішній священик о. Георгій Чулей.
- Свято-Успенський греко-католицький храм в селі Білки — архітектурна пам'ятка XVIII ст. У радянські часи тут був музей атеїзму, завдяки якому вдалося зберегти унікальні розписи 1863 р. Фердинанда Видри та Іоана Вейріха. Біля церкви розташована капличка з мощами підпільного отця Петра Ороса, застреленого міліціонером у 1953 році.
- Білки асоціюються не з храмовим святом і навіть не зі сливовицею, а з неймовірної сили богатирем Іваном Фірцаком-Кротоном, який народився в цьому селі і помер у ньому. У 1928 році він був визнаний найсильнішою людиною планети. Деякі силові трюки дужого закарпатця досі ніхто не може повторити. Білківчани пишаються земляком і не втомлюються повторювати вражаючі факти про нього. 26 липня 2009 до 110-річчя від дня народження Івана Фірцака в центрі с. Білки йому відкрили пам'ятник. Монумент виконав скульптор Микола Глеба із суцільної гранітної брили вагою 7,5 т. Позував для пам'ятника Василь Вірастюк.
Художні монументальні зграфіто радянського періоду на тему праці прикрашають муровану автобусну зупинку Білки (в напрямку с. Імстичево) та будинок бувшого колгоспу що в мікро-районі Телятинець. На території Білківської середньої школи є бюст двічі герою Радянського Союзу Ю. Ю. Пітрі.
- Міні-скульптури Білки
19 квітня 2016 року, на центральній площі с. Білки, що на Іршавщині, відбулося урочисте відкриття скульптурної композиції на честь жертв голокосту. Пам'ятний меморіал встановлено спільно з Міністерством зовнішньої економіки та закордонних справ Угорщини і Білківською сільської рад. «Альбом Аушвіц» — унікальний документ, єдине збережене фотосвідчення масового вбивства євреїв у концтаборі 35 років зберігала, а потім передала в дар меморіалу «Яд Вашем» Лілі Якоб-Зельманович Мейер. Сама родом із Закарпаття, з села Білки, що на Іршавщині. Скульптура створена у вигляді вантажного вагону, викованого з заліза з дотриманням всіх пропорцій. Спереду нього люди, які виходять. На основі однієї з фотографій з «Альбому Аушвіца» скульптор зобразив мить, коли транспорт прибув до концентраційного табору. Вагон стоїть на краю прірви, звідки немає дороги ні вперед, ні назад, — саме так відійшли у вічність мільйони людей. Автори пам'ятника — скульптор Михайло Колодко та коваль Василь Криванич.
Пам'ятник тверезості
На місцевому кладовищі ще в 1874 році був встановлений хрест з написом: «Памятникъ братства тверезости заведеного отъ Пия ПАПЫ IX 1874». На зворотній стороні написано: «Крест победил поганство Победит и пьянство»
Цю фразу, як відомо залишив відомий філософ Кепі, чиї слова викарбували на камені від імені понтифіка.
Ще одна пам'ятка: Найстаріший календар Закарпаття — 6 століття до нашої ери (знайдений у селі Білки)
На зорі становлення людської цивілізації рахунок часу вівся за зміною дня і ночі, по пальцях (звідси декади, 20-денки в календарі майя), у подальшому — за фазами Місяця: новий (молодий) місяць і повний місяць. З появою рільництва виробничі інтереси вимагали враховувати час і за сезонами, який визначався весняним і осіннім рівноденням, літнім і зимовим сонцестоянням. У Давньому Єгипті цим займалися спеціальні люди — жреці, які на основі вивчення астрономічних явищ прослідковували зв'язок пір року і термінів сільськогосподарських робіт. У Римі вважалося, що перший день весни припадає на знак Водолія, літа — на знак Тельця, осені — Лева, зими — Скорпіона. Науці відомі народи, які тривалий час користувалися місячним календарем, що складався з 10 місяців по 28 днів. Виник він ще в пізньому палеоліті і дожив до наших днів, наприклад, в індіанців Північної Америки. Цей календар відставав від сучасного на 85 днів. Якщо порівняти його з білківським, то останній набагато точніший.
Персоналії
Народилися
- Радіч Євген (-Jenő Radics (1889—1951) композитор і автор пісень: Az esküvődön én is ott leszek/ — A férfi mind ördög fajzat Debreceni leány, valamennyi zsivány/- A világon nincs gazdagabb senki nálam/- Mézeskalács-szív. Вони були хітами у 1930-х роках. — Він винайшов запатентований у 1911 році світовий годинник.
- Гіга Степан Петрович — Народний артист України (2002), композитор, аранжувальник, вокаліст.
- Зейкан Юлія Петрівна (народилася 1943) — українська письменниця.
- Ігнатко Іван Олексійович — український політичний діяч, депутат Сойму Карпатської України.
- Мигович Ганна Олександрівна (Попсабова; 1946—2000) — українська майстриня художньої кераміки, живописець, графік. Член Національної спілки майстрів народного мистецтва України.
- Пітра Юрій Юрійович — двічі Герой Соціалістичної Праці.
- Фірцак Іван Федорович — спортсмен-важкоатлет.
- Петро Ряска (народився 1975) — художник, живописець, перформер.[1] [ 23 лютого 2020 у Wayback Machine.]
- Панющик Михайло Петрович — професор кафедри електронних систем, кандидат технічних наук, голова вченої ради УжНУ, кавалер ордена Богдана Хмельницького.
- Лілі Якоб-Зельмановіч Меєр [2](англ. Lili Jacob) (1925—1999 року, США) — ув'язнена концентраційного табору Аушвіц, зберігачка «Альбому Аушвіца»[3] [ 26 січня 2021 у Wayback Machine.].
- Шутяк Ернест Іванович — український педагог, Заслужений вчитель України.
Туристичні місця
— залишки трьох поселень доби неоліту
- знаряддя праці людей бронзової доби (II тисячоліття до п. е.)
- курганний могильник куштановицької культури, досліджений 1949. При розкопках у курганах були виявлені поховання — перепалені людські кістки в глиняних урнах або в неглибоких ямках і сліди тризни — залишки вогнищ та битий посуд. Могильник датується 8—3 ст. до н. е.
- скарб бронзових виробів (13 браслетів, 2 кельти, наконечник списа)
- залишки слов'янського городища VIII—IX століття н. е. площею понад 2 тис. кв. м., округлої форми, оточеного ровом і земляним валом.
- шахта по видобутку залізної руди
- храм Успіння пр. богородиці. 1838.
- Боржавська вузькоколійка
- храм св. Петра і Павла. 1939.
- 26 липня 2009 до 110-річчя від дня народження Івана Фірцака в центрі с. Білки йому відкрили пам'ятник.
- 19 квітня 2016 року, на центральній площі с. Білки, що на Іршавщині, відбулося урочисте відкриття скульптурної композиції на честь жертв голокосту.
- хрест з написом: «Памятникъ братства тверезости заведеного отъ Пия ПАПЫ IX 1874».
Примітки
- Sebestyén, Zsolt (2020). Kárpátalja helységnevei [Назви населених пунктів Закарпаття] (PDF) (угорською) . Nyíregyháza. с. 59. ISBN . Процитовано 13 травня 2024.
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
Джерела
- Білки — Інформаційно-пізнавальний портал | Закарпатська область у складі УРСР [ 23 лютого 2020 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Закарпатська область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР.)
- Білки. Славетне село славетних родин: [Закарпат. обл.]: іст.-краєзнав. нариси / Петро Пітра. — Ужгород: Карпати, 2016. — 280 с. : іл., портр. —
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Білки (Хустський район) |
- Фотографії села[недоступне посилання з березня 2019]
Цю статтю треба для відповідності Вікіпедії. (жовтень 2008) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bilki selo v Hustskomu rajoni Zakarpatskoyi oblasti Ukrayini centr Bilkivskoyi gromadi Odne z najbilshih sil Ukrayini Roztashovane v dolini richki Borzhavi pri vpadinni v neyi richki Bilki za 9 km vid Irshavi avtoshlyah T 0719 Naselennya 7320 osib Cherez selo prohodit nediyucha vuzkokolijna zaliznicya Beregove Kushnicya ta avtomagistrali na Uzhgorod Beregove Vinogradiv i Kushnicyu selo Bilki Gerb Bilok Prapor Bilok Reformatskij hram Krayina Ukrayina Oblast Zakarpatska oblast Rajon Hustskij rajon Gromada Bilkivska gromada Kod KATOTTG UA21120010010048679 Oblikova kartka Bilki Osnovni dani Zasnovane 1245 Naselennya 8561 Plosha 4 4 km Gustota naselennya 1832 73 osib km Poshtovij indeks 90132 Telefonnij kod 380 3144 Geografichni dani Geografichni koordinati 48 19 46 pn sh 23 08 23 sh d 48 32944 pn sh 23 13972 sh d 48 32944 23 13972 Koordinati 48 19 46 pn sh 23 08 23 sh d 48 32944 pn sh 23 13972 sh d 48 32944 23 13972 Serednya visota nad rivnem morya 179 m Vodojmi r Bilka r Borzhava Vidstan do oblasnogo centru 90 9 km Vidstan do rajonnogo centru 9 9 km Najblizhcha zaliznichna stanciya Bilki Misceva vlada Adresa radi 90132 Zakarpatska obl Irshavskij r n s Bilki vul Centralna 13 Silskij golova Zejkan Vasil Semenovich Karta Bilki Bilki Mapa Bilki u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi naseleni punkti z takoyu nazvoyu Bilki Cya stattya ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno gruden 2012 Ninishnye selo Bilki duzhe velike maye azh 13 mikrorajoniv Kovbasovo vidome riznikami sho viroblyali kovbasu Telyatinec ye pasovishe dlya telyat Galashtiv tut bulo ribne ozero Gorb Perekop ta inshi IstoriyaSelo nazvane za richkoyu Bilka Yiyi nazva v svoyu chergu pov yazana zi slovom bilij Na teritoriyi sela viyavleno zalishki troh poselen dobi neolitu IV III tisyacholittya do n e znaryaddya praci lyudej bronzovoyi dobi II tisyacholittya do p e Poblizu Bilok znahoditsya velikij kurgannij mogilnik kushtanovickoyi kulturi doslidzhenij 1949 Pri rozkopkah u kurganah buli viyavleni pohovannya perepaleni lyudski kistki v glinyanih urnah abo v neglibokih yamkah i slidi trizni zalishki vognish ta bitij posud Mogilnik datuyetsya 8 3 st do n e Poblizu nogo vidkriti zalishki togochasnogo poselennya Mozhlivo z cim poselennyam zv yazanij skarb bronzovih virobiv 13 brasletiv 2 kelti nakonechnik spisa znajdenij v okolicyah B 1951 Poselennya ta dva mogilniki sho datuyutsya VI III st do n e mayut spilni risi z pam yatkami materialnoyi kulturi skifskogo chasu v Pridniprov yi Na okolici sela zbereglisya zalishki slov yanskogo gorodisha VIII IX stolittya n e plosheyu ponad 2 tis kv m okrugloyi formi otochenogo rovom i zemlyanim valom Period Ugorskogo Korolivstva Nazva Bilke Bilki vpershe zgaduyetsya v diplomah v 1338 roci pid nazvoyu Bylke U 1338 r Korol Karl Robert vidvidav Billa na kordoni Bilach Bilkej Karachun yakij vklyuchav oblast piznishe Lukova Mistik i Glazgo U 14 stolitti selo bula vlasnistyu sim yi Bilkej potim gospodaryami Gorzov Lipcheyi Iloshvayi i Zejkani U 1435 r Karachoni otrimuyut vid ugorskogo korolya vlasnij gerb i dvoryanske prizvishe Gorzov Gorzo U 1451 r Yanosh Karachoni uspadkovuye prizvishe batka Gorzov Na feodala trudilosya kilka tisyach zalezhnih selyan Krim panshini po 3 4 dni na rik selyani nesli vazhku noshu cerkovnih povinnostej Z 1351 r bula vvedena dev yatinu na korist feodala Do kincya XV v na kripakiv buli zvaleni novi podatki i povinnosti Dodavsya komitetskij podatok na utrimannya zhupnogo upravlinnya bula rozshirena cerkovna desyatina yaka poshiryuvalasya na vsi galuzi selyanskogo gospodarstva Panshina na feodala v XV v dosyagla 30 40 dniv na rik dodalasya povinnist na korist cerkvi rokovini naturalna podati na korist svyashenika koblina i ryad inshih povinnostej Period Avstro Ugorskoyi imperiyi Na pochatku XIX stolittya v Bilkah diyala shahta po vidobutku zaliznoyi rudi chavunolivarne pidpriyemstvo tartak ta dekilka mliniv U Bilkah takozh vipalyuvali vapno A v 1822 roci kilka dvoryanskih simej oderzhuyut vid korolya pravo zajmatis torgivleyu i vidkrivati mlini ta korchmi Z 30 h rokiv XIX stolittya Bilki vigidno roztashovani v centri Borzhavskoyi dolini pochinaye rosti yak torgovij centr Bilkivski yarmarki skoro stayut vidomimi ne lishe na Zakarpatti a j u Galichini zvidki selyani priyizhdzhali kupuvati veliku rogatu hudobu Za korolivskim reyestrom selo bulo vidneseno do kategoriyi silskih mistechok Za perepisom 1828 roku u Bilkah bulo ponad 120 budinkiv u tomu chisli 28 domiv gorozhan 28 kripakiv jobbadiyiv 42 zhelyari 23 pidzhelyari I Franko mayuchi namir doslidzhuvati zemelnij golod socialno ekonomichne ta pravove stanovishe zakarpatskih selyan pisav 1883 roku v listi do M P Dragomanova sho vin zacikavlenij pobuvati v Bilkah pro kotri pisano meni sho u nih i dosi zaderzhalas yakas stara forma zemelnoyi obshini i to mabut chi ne zasnovana pa spilnij upravi poliv pro pomilku cogo mifu sho I Ya Franko bucimto mav namir priyihati v s Bilki Zakarpatskoyi obl Yurij Kachij istorik krayeznavec u 1960 1970rr zrobiv pohibku ciyeyi informaciyi V listi I Ya Franko do M P Dragomanova u 1883 roci mav na uvazi inshe selo Bilki ne te sho roztashovane v Zakarpatti a te sho v Prikarpatti Period Avstro Ugorshini U XIX st Bilki mistechko Verhovinskogo povitu okrugu Berezkogo komitatu Poselennya v cej period malo pechatku z vlasnim gerbom zobrazhennyam dubovoyi ta vinogradnoyi gilok Pislya vijni v Bilkah rozpochinayetsya aktivna propaganda komunistichnij idej kolishnimi vijskovopolonenimi yaki povertalisya v ridne selo 26 kvitnya 1919 vijska boyarskoyi Rumuniyi vstupili v selo Chehoslovackij period V 1919 roci Bilki yak chastina Zakarpattya vhodyat do skladu Chehoslovachchini Rozvitok medicini ta osviti V seli diyala pochatkova shkola z ukrayinskoyu movoyu vikladannya ta legendarna najvidomisha shkola Borzhavskoyi dolini 20 40 rr Bilkivska gorozhanka Gorozhansku shkolu vidkrito u 1923 roci Zapisalos todi 60 uchniv a v 1933 roci yih stalo vzhe 509 Pershim direktorom shkoli bulo priznacheno Eduarda Yanskogo Uchnyami tut zapisalis ne tilki diti z Bilok i Borzhavskoyi dolini ale j z najdalshih zakutkiv Pidkarpatskoyi Rusi z Bogdana Bistrogo Tyushki Nizhnogo Studenogo Solotvina Lipeckoyi Polyani Lugu Dubovogo Krim zakarpatciv navchalis rusini iz Pryashivshini Prijmali v gorozhanku uchniv yaki zakinchili chotiri klasi narodnoyi shkoli Umovi prijomu taki zapisne 10 korun shkilna oplata 20 korun ne bilecki davali she 10 korun doplati Bidni diti abo yak yih nazivali hudobni zvilnyalisya vid oplati yim vidavali bezplatno pidruchniki Dlya zasvidchennya hudobnosti treba bulo predstaviti specialne svidoctvo z notarskogo uryadu U 1925 roci na pozhertvuvannya Chervonogo Hresta zbudovano internat na 30 misc U 1933 roci z 509 uchniv 325 selyanskogo pohodzhennya Tut vchilis ukrayinci slovaki chehi nimci yevreyi U 1933 roci nalichuvalos 13 klasiv 8 ukrayinskih i 5 cheskih Cheski klasi formuvalisya v osnovnomu z ditej torgivciv remisnikiv yevrejskogo pohodzhennya a takozh z ditej cheskih administratoriv zhandarmiv pracivnikiv lisovoyi upravi Vchitelska korporaciya skladalas z 20 vchiteliv Tri duhivniki svyasheniki vchili religiyu greko i rimo katolicku ta greko shidnu pravoslavnu i yevrejsku Osoblivo vidomimi stali pedagogi Petro Svitlik Mihaile Fushich Mihaile Pujo Mihaile Bejlovarij Visoki ideyi ukrayinskogo patriotizmu prisheplyuvali vihovancyam pedagogi z Galichini Mariya Ruda Oleksandr Koncevich Najbilshij stazh roboti sered vchiteliv za period 1923 33 rr mali Ivan Trombola Yulij Dobra Emma Gorvatova Ivan Gevkan Uroki prohodili u dvi zmini Pered poludnem vchilis bilkivski diti a pislya obidu internatski i z navkolishnih sil Yelizaveta Petrashko z Imstichova yaka postupila v pershij klas gorozhanki 1 veresnya 1923 roku opisuye sho do shkoli vona jshla pishki Mati na yizhu donci davala yajcya i kusnik kukurudzyanogo hliba Piznishe Ye Petrashko pracyuvala tut vchitelkoyu Za kilkistyu uchniv klasi buli veliki Napriklad u I klasi 65 uchniv PA 45 uchniv 1933 r Nauka trivala z 7 50 do 18 25 serednoyevropejskogo chasu U II IV klasah vivchalas nimecka mova Osoblivo bagato uvagi zvertalos na prisheplennya uchnyam krim naukovih znan praktichnih navichok Divchata vchilis domashnoyi nauki yak buti chemnoyu divchinoyu fajnoyu gospodineyu Raz na misyac u ponedilok varili yisti pekli pechivo estetichno oformlyali stil vpravlyalis u sposobah podavannya strav Nastavniki gotuvali yih yak majbutnih beregin domashnogo vognisha Yunakiv vchili vimiryuvati ploshu poliv skladati yih plan vigotovlyati shkatulki z dereva tokarnoyi spravi po derevu robiti paliturki dlya knig vigotovlyati shahi vipalyuvati kartini na derevi Pri shkoli diyav dityachij hor i samoosvitnij gurtok Samoobrazuyuchij gurtok zberezheno jogo pervinnu nazvu avt ocholyuvav vchitel Petro Mihajlovich Svitlik Za tri roki 1930 33 rr bulo pidgotovleno 46 referativ Os lishe okremi yih temi Istoriya malyarstva Telefon Litak Pro tyutyun Pro Hustskij zamok Pro cholovika Kisen i azot Narodni zvichayi u nas Napoleon Bonapart Prigodi Odisseya Taras Shevchenko tosho Uchni zbirali folklorni tvori Vpershe bulo zapisano staru koliskovu pisnyu z Imstichova Spi ditino kolishu tya Golube golube rad bim zhiti Ce zrobiv A I Zejkan Dramatichnij gurtok razom z horom davali vistavu Zaporozhec za Dunayem u zali torgovcya kramnika Princa Uchnivskij hor u pryamij peredachi vistupav po Koshickomu radio Shkilna biblioteka slavilas prekrasnimi zibrannyami tvoriv klasikiv ukrayinskoyi rosijskoyi ta cheskoyi literaturi Yaksho htos hotiv dobre znati istoriyu Ukrayini Zakarpattya to vin mig vzyati literaturu v biblioteci tovaristva Prosvita yaku opikuvav Ivan Ignatko Rozshiryuvavsya krugozir i dopovnyuvalis znannya uchniv zavdyaki ekskursiyam Osoblivu uvagu zvertali na metu i znachennya podorozhej Ekskursiyi vrazhali masovistyu U 1931 roci do Maramorosh Sigeta vidpravilos odrazu I60 uchniv 3 prihodom u selo radyanskoyi vladi shkola pochala zanepadati pedagogi i uchni pokidayut alma mater Pislya 1944 r pripinyayetsya litopis cogo zakladu Period Drugoyi svitovoyi vijni 25 zhovtnya 1944 roku radyanski vijska uvijshli do Bilok Radyanskij period Zokrema v cej chas buli zbudovani novij chotiri poverhovij korpus Bilkivskoyi serednoyi shkoli ta vosmirichku v girskomu mikro rajoni Kovbasovo novu tri poverhovu budivlyu likarni chudovu dva poverhovu sporudu ditsadka nove dva poverhove primishennya poshti budinok kulturi isnuvala raketna voyenna chastina piznishe v nij vidkrito Prof tehnichne silsko gospodarske uchilishe SPTU 32 isnuvav kolgosp miljoner Za Nove Zhittya De v ramkah primusovoyi kolektivizaciyi vid selyan vidbirali zemelni nadili i zaluchali do kolgospiv Isnuvav gorilchanij zavod ta trikotazhna fabrika zbudovano ryad novih budivel magaziniv V Radyanskij period selo Bilki vhodilo do spisku Eksperimentalnih sil URSR V cej chas u seli pobuvav vidomij kanadskij hudozhnik Rokuel Kent Selom ta selyanami Bilok nadihavsya vidomij zakarpatskij hudozhnik Gavrilo Glyuk stvoryuyuchi malyunki ta etyudi dlya svoyih poloten U greko katolickomu hrami Uspinnya Bogorodici buv muzej ateyizmu PrisilkiKomora Komora kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Obyednane z selom Bilki Zgadki 1311 Komora 1312 Komorou 15 sz Komar 1447 Szunyogmezo 1447 Komar Komorod Komoro 1462 Komoro 1647 Szunjog Denesh telek Denesh telek kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Obyednane z selom Bilki Zgadki 1522 DienestelekNaselennyaZgidno z perepisom URSR 1989 roku chiselnist nayavnogo naselennya sela stanovila 7671 osoba z yakih 3822 choloviki ta 3849 zhinok Za perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkalo 8078 osib Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotok ukrayinska 98 91 rosijska 0 73 ugorska 0 21 polska 0 04 biloruska 0 02 moldovska 0 02 slovacka 0 02 ciganska 0 01 Arhitektura pam yatki ta pam yatnikiHrami Cerkva Uspinnya pr bogorodici 1838 Ochevidno kilka stolit tomu v Bilkah bulo bagato rimo katolikiv i voni mali svij hram sho zanepav u chas reformaciyi Chiselnoyu mala buti i ruska gromada oskilki do Bilok nalezhali dva monastiri Archimandria Sanctae Crucis de Bilke sho stoyav na gori Gorodishe mizh selami Imstichevo i Lukovo ta Archimandria de Komorod na tak zvanomu Telyachomu cvintari a she davnishe ce misce zvalosya Komarinim polem U 1692 r zgaduyut dvi cerkvi U 1748 r v seli buli dvi derev yani cerkvi verhnya Voznesinnya Gospodnogo nizhnya Presvyatoyi Bogorodici Filiyi buli v selah Osij ta Dubrovka U 1797 r bula lishe odna derev yana cerkva a takozh derev yana fara vkrita solomoyu U kinci XIX st na tih miscyah de kolis buli derev yani cerkvi stoyali dvi kaplici verhnya prisvyachena Voznesinnyu Gospodnomu nizhnya Uspinnyu pr bogorodici U Mukachivskomu monastiri bula kniga Mech duhovnij Kiyiv 1667 Lazara Baranovicha z zapisom iyereya Mihajla Bileckogo vid 8 lyutogo 1721 p yakij svidchiv sho knigu kupleno v Bilkah u pana o Mihajla Yurkanicha Zapis vid 6 travnya 1825 r povidomlyav sho knigu kupiv uglyanskij paroh Petro An druhovich u kuratora Ioana Goluvki U biblioteci Nacionalnogo muzeyu v Budapeshti zberigayetsya Evhologion 1604 r z napisom sho kupiv cyu knigu Ivan Kushnir Bileckij i peredav svoyemu zyatevi popovi rakoveckomu Teperishnya cerkva ce velika murovana bazilika z barokovoyu vezheyu nad vhodom zmicnenoyu dvoma kontrforsami Tablichka na fasadi povidomlyaye sho cerkvu sporudzheno z 1797 po 1822 r za svyashenika V Romancya ta kuratora S Andrashka Vidomo sho inter yer rozmalyuvav znanij hudozhnik F Vidra a kurator Mihajlo Kopinec tverdit sho na steli ye data 1865 i pidpis hudozhnika Ioana Vajriha yakij pracyuvav z F Vidroyu v selah Gorbok ta Mala Roztoka Z 1997 r roblyat restavraciyu vsogo malyuvannya Bichni vivtari v svyatilishi mayut garni obrazi Obraz u pivnichno shidnij chastini maye napis V pamyat Mihaila Ujgelya byvshego Paroha Bileckgo Ego Pozostavshejsya Vdovicy Gzhi Yuliannyi Almashiyevoj izhdiveniyem U lipni 1939 r navkolo cerkovnogo podvir ya vimurovano ogorozhu U 1948 r cerkvu zakrili 9 sichnya 1953 r znyali z reyestraciyi diyuchih hramiv i planuvali znesti ale sporudu vdalosya peretvoriti na muzej ateyizmu i takim chinom vryatuvati Cerkvu povernuto greko katolikam u 1989 r Gromadu ocholiv podvizhnik viri svitla i mudra lyudina o Pavlo Madyar ChSVV Pislya likvidaciyi greko katolickoyi cerkvi v 1949 r bagato svyashenikiv prodovzhuvali svoyu diyalnist pidpilno Sered nih buv i paroh sela Bilki Petro Oros Unochi 28 chervnya 1953 r jogo zastreliv milicioner koli vin ishov spovidati hvorogo Ostanki muchenika viyavili azh u 1992 r i perenesli yih u murovanu kaplicyu bilya cerkvi Inshij bilkivskij svyashenik Ivan Popovich buv u konctabori z 1946 po 1953 r Cerkva sv Petra i Pavla 1939 Pershoyu pravoslavnoyu cerkvoyu bula prostenka derev yana cerkva Blagovishennya sho mala okremu dzvinicyu i stoyala na teperishnomu cvintari Osnuvannya murovanogo hramu Hrista Spasitelya osvyativ yepiskop Damaskin 23 chervnya 1935 r Kazhut sho avtorom proektu buv nimec Hram buduvali selyani vin mav obijtisya selovi v pivmiljona chehoslovackih koron Zhertovnistyu vidznachilisya Petro Gedzur Mihajlo Palatash Yurij Birov ta inshi Zemlyu kupili v miscevogo yevreya Voseni 1937 r cerkvu vkrili dahami Dovzhina cerkvi vseredini 35 m shirina 17 m Veliki zalizobetonni koloni nesut banyu dzvinicyu i dosit prostori hori U 1964 r dahi vkrili blyahoyu Ikoni namalyuvav hudozhnik Fedir Gogola stinopis vikonav Ivan Andrishko v 1982 1983 r Dva bichni ikonostasi ta dva analoyi virizbiv Mihajlo Rosada Pershimi svyashenikami buli o Ivan Bigar ta o Vasil Samosh pislya nih o Mihajlo Rozman yakogo 35 rokiv tomu zminiv teperishnij svyashenik o Georgij Chulej Svyato Uspenskij greko katolickij hram v seli Bilki arhitekturna pam yatka XVIII st U radyanski chasi tut buv muzej ateyizmu zavdyaki yakomu vdalosya zberegti unikalni rozpisi 1863 r Ferdinanda Vidri ta Ioana Vejriha Bilya cerkvi roztashovana kaplichka z moshami pidpilnogo otcya Petra Orosa zastrelenogo milicionerom u 1953 roci Bilki asociyuyutsya ne z hramovim svyatom i navit ne zi slivoviceyu a z nejmovirnoyi sili bogatirem Ivanom Fircakom Krotonom yakij narodivsya v comu seli i pomer u nomu U 1928 roci vin buv viznanij najsilnishoyu lyudinoyu planeti Deyaki silovi tryuki duzhogo zakarpatcya dosi nihto ne mozhe povtoriti Bilkivchani pishayutsya zemlyakom i ne vtomlyuyutsya povtoryuvati vrazhayuchi fakti pro nogo 26 lipnya 2009 do 110 richchya vid dnya narodzhennya Ivana Fircaka v centri s Bilki jomu vidkrili pam yatnik Monument vikonav skulptor Mikola Gleba iz sucilnoyi granitnoyi brili vagoyu 7 5 t Pozuvav dlya pam yatnika Vasil Virastyuk Hudozhni monumentalni zgrafito radyanskogo periodu na temu praci prikrashayut murovanu avtobusnu zupinku Bilki v napryamku s Imstichevo ta budinok buvshogo kolgospu sho v mikro rajoni Telyatinec Na teritoriyi Bilkivskoyi serednoyi shkoli ye byust dvichi geroyu Radyanskogo Soyuzu Yu Yu Pitri Mini skulpturi Bilki 19 kvitnya 2016 roku na centralnij ploshi s Bilki sho na Irshavshini vidbulosya urochiste vidkrittya skulpturnoyi kompoziciyi na chest zhertv golokostu Pam yatnij memorial vstanovleno spilno z Ministerstvom zovnishnoyi ekonomiki ta zakordonnih sprav Ugorshini i Bilkivskoyu silskoyi rad Albom Aushvic unikalnij dokument yedine zberezhene fotosvidchennya masovogo vbivstva yevreyiv u konctabori 35 rokiv zberigala a potim peredala v dar memorialu Yad Vashem Lili Yakob Zelmanovich Mejer Sama rodom iz Zakarpattya z sela Bilki sho na Irshavshini Skulptura stvorena u viglyadi vantazhnogo vagonu vikovanogo z zaliza z dotrimannyam vsih proporcij Speredu nogo lyudi yaki vihodyat Na osnovi odniyeyi z fotografij z Albomu Aushvica skulptor zobraziv mit koli transport pribuv do koncentracijnogo taboru Vagon stoyit na krayu prirvi zvidki nemaye dorogi ni vpered ni nazad same tak vidijshli u vichnist miljoni lyudej Avtori pam yatnika skulptor Mihajlo Kolodko ta koval Vasil Krivanich Pam yatnik tverezosti Na miscevomu kladovishi she v 1874 roci buv vstanovlenij hrest z napisom Pamyatnik bratstva tverezosti zavedenogo ot Piya PAPY IX 1874 Na zvorotnij storoni napisano Krest pobedil poganstvo Pobedit i pyanstvo Cyu frazu yak vidomo zalishiv vidomij filosof Kepi chiyi slova vikarbuvali na kameni vid imeni pontifika She odna pam yatka Najstarishij kalendar Zakarpattya 6 stolittya do nashoyi eri znajdenij u seli Bilki Na zori stanovlennya lyudskoyi civilizaciyi rahunok chasu vivsya za zminoyu dnya i nochi po palcyah zvidsi dekadi 20 denki v kalendari majya u podalshomu za fazami Misyacya novij molodij misyac i povnij misyac Z poyavoyu rilnictva virobnichi interesi vimagali vrahovuvati chas i za sezonami yakij viznachavsya vesnyanim i osinnim rivnodennyam litnim i zimovim soncestoyannyam U Davnomu Yegipti cim zajmalisya specialni lyudi zhreci yaki na osnovi vivchennya astronomichnih yavish proslidkovuvali zv yazok pir roku i terminiv silskogospodarskih robit U Rimi vvazhalosya sho pershij den vesni pripadaye na znak Vodoliya lita na znak Telcya oseni Leva zimi Skorpiona Nauci vidomi narodi yaki trivalij chas koristuvalisya misyachnim kalendarem sho skladavsya z 10 misyaciv po 28 dniv Vinik vin she v piznomu paleoliti i dozhiv do nashih dniv napriklad v indianciv Pivnichnoyi Ameriki Cej kalendar vidstavav vid suchasnogo na 85 dniv Yaksho porivnyati jogo z bilkivskim to ostannij nabagato tochnishij PersonaliyiNarodilisya Radich Yevgen Jeno Radics 1889 1951 kompozitor i avtor pisen Az eskuvodon en is ott leszek A ferfi mind ordog fajzat Debreceni leany valamennyi zsivany A vilagon nincs gazdagabb senki nalam Mezeskalacs sziv Voni buli hitami u 1930 h rokah Vin vinajshov zapatentovanij u 1911 roci svitovij godinnik Giga Stepan Petrovich Narodnij artist Ukrayini 2002 kompozitor aranzhuvalnik vokalist Zejkan Yuliya Petrivna narodilasya 1943 ukrayinska pismennicya Ignatko Ivan Oleksijovich ukrayinskij politichnij diyach deputat Sojmu Karpatskoyi Ukrayini Migovich Ganna Oleksandrivna Popsabova 1946 2000 ukrayinska majstrinya hudozhnoyi keramiki zhivopisec grafik Chlen Nacionalnoyi spilki majstriv narodnogo mistectva Ukrayini Pitra Yurij Yurijovich dvichi Geroj Socialistichnoyi Praci Fircak Ivan Fedorovich sportsmen vazhkoatlet Petro Ryaska narodivsya 1975 hudozhnik zhivopisec performer 1 23 lyutogo 2020 u Wayback Machine Panyushik Mihajlo Petrovich profesor kafedri elektronnih sistem kandidat tehnichnih nauk golova vchenoyi radi UzhNU kavaler ordena Bogdana Hmelnickogo Lili Yakob Zelmanovich Meyer 2 angl Lili Jacob 1925 1999 roku SShA uv yaznena koncentracijnogo taboru Aushvic zberigachka Albomu Aushvica 3 26 sichnya 2021 u Wayback Machine Shutyak Ernest Ivanovich ukrayinskij pedagog Zasluzhenij vchitel Ukrayini Turistichni miscya zalishki troh poselen dobi neolitu znaryaddya praci lyudej bronzovoyi dobi II tisyacholittya do p e kurgannij mogilnik kushtanovickoyi kulturi doslidzhenij 1949 Pri rozkopkah u kurganah buli viyavleni pohovannya perepaleni lyudski kistki v glinyanih urnah abo v neglibokih yamkah i slidi trizni zalishki vognish ta bitij posud Mogilnik datuyetsya 8 3 st do n e skarb bronzovih virobiv 13 brasletiv 2 kelti nakonechnik spisa zalishki slov yanskogo gorodisha VIII IX stolittya n e plosheyu ponad 2 tis kv m okrugloyi formi otochenogo rovom i zemlyanim valom shahta po vidobutku zaliznoyi rudi hram Uspinnya pr bogorodici 1838 Borzhavska vuzkokolijka hram sv Petra i Pavla 1939 26 lipnya 2009 do 110 richchya vid dnya narodzhennya Ivana Fircaka v centri s Bilki jomu vidkrili pam yatnik 19 kvitnya 2016 roku na centralnij ploshi s Bilki sho na Irshavshini vidbulosya urochiste vidkrittya skulpturnoyi kompoziciyi na chest zhertv golokostu hrest z napisom Pamyatnik bratstva tverezosti zavedenogo ot Piya PAPY IX 1874 PrimitkiSebestyen Zsolt 2020 Karpatalja helysegnevei Nazvi naselenih punktiv Zakarpattya PDF ugorskoyu Nyiregyhaza s 59 ISBN 978 973 0 31294 2 Procitovano 13 travnya 2024 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 DzherelaBilki Informacijno piznavalnij portal Zakarpatska oblast u skladi URSR 23 lyutogo 2020 u Wayback Machine Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zakarpatska oblast K Golovna redakciya URE AN URSR Bilki Slavetne selo slavetnih rodin Zakarpat obl ist krayeznav narisi Petro Pitra Uzhgorod Karpati 2016 280 s il portr ISBN 978 966 671 435 3PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Bilki Hustskij rajon Fotografiyi sela nedostupne posilannya z bereznya 2019 Cyu stattyu treba vikifikuvati dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit dodavannyam dorechnih vnutrishnih posilan abo vdoskonalennyam rozmitki statti zhovten 2008