Свиня бородата | ||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() В зоопарку Філадельфія ![]() | ||||||||||||||||||||||
Біологічна класифікація | ||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||
Sus barbatus , 1838 | ||||||||||||||||||||||
Підвиди | ||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||
Посилання | ||||||||||||||||||||||
|
Свиня бородата (лат. Sus barbatus) — вид ссавців роду Свиня (Sus) з родини свиневих (Suidae), поширений в Південно-Східній Азії.
Зовнішні ознаки
У порівнянні з іншими представниками родини свиней статура свині бородатої відносно струнка, ноги тонкі, а голова витягнута. Найпомітнішою ознакою, яка дала назву виду, є жовтувато-біла шерсть, що покриває рило. Бородаті свині мають по дві пари бородавок на морді, з яких одна пара знаходиться під бородою. Як у всіх свиней в них довге, хоботоподібне рило, маленькі очі а і довгі вуха. Рідка щетиноподібна шерсть має сірий або темно-бурий колір. Ще однією характерною рисою є роздвоєний пензлик на хвості. Ці тварини досягають довжини від 100 до 165 см, висоти в загривку від 72 до 85 см і ваги до 150 кг.
Поширення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsyTDBKdmNtNWxZVzVmUW1WaGNtUmxaRjlRYVdjdWFuQm5MekkxTUhCNExVSnZjbTVsWVc1ZlFtVmhjbVJsWkY5UWFXY3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Бородаті свині живуть у Південно-Східній Азії, а точніше на Малайському півострові, на островах Суматра, Борнео та деяких сусідніх островах. Популяції на острові Палаван і на інших філіппінських островах іноді розглядаються як окремий вид (Sus ahoenobarbus). Життєвим простором бородатих свиней є тропічні і мангрові ліси.
Поведінка
Бородаті свині як правило активні вдень і живуть в родових групах. Унікальним серед свиней є їх міграційна поведінка. Для спільних подорожей довжиною в кілька сотень кілометрів з'єднуються відразу кілька груп до кількох сотень тварин. Під час таких подорожей, викликаних мінливим наявністю їжі, бородаті свині переходять на нічну активність і використовують протоптані стежки попередніх маршів.
Бородаті свині є всеїдними тваринами і в їх їжу входять фрукти, коріння, черв'яки і падло. Часто вони слідують за групами гібонів і макак, щоб підбирати фрукти, кинуті приматами на землю.
Розмноження
Після чотиримісячної вагітності самка народжує на світ від двох до восьми дитинчат. Для потомства попередньо споруджується будова, що нагадує гніздо, в якому дитинчата проводять перші тижні свого життя. Через три місяці після народження вони переходять з молочного харчування на звичайне, але залишаються при матері ще до досягнення однорічного віку. Статева зрілість настає у віці 18 місяців.
Бородата свиня і людина
У деяких регіонах Південно-Східної Азії бородаті свині використовуються в їжу і на них ведеться полювання. Місцевим жителям відомі періоди і маршрути міграцій цих тварин і раз на рік вони мають з численних груп свиней багату здобич. Загалом популяція бородатих свиней є уразливою за даними МСОП.
Систематика
Залежно від точки зору виділяються два або три підвиди бородатих свиней. Це борнейская бородата свиня (Sus barbatus barbatus) і кучерява бородата свиня (Sus barbatus oi), що живе на Суматрі і Малайському півострові. Третім підвидом іноді вважається палаванська бородата свиня (S. ahoenobarbus).
За останнім зведенням «Види ссавців світу» (2005), вид Sus barbatus поділяють на два підвиди: barbatus та oi.
Література
- Ronald M. Nowak:Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999
- Вид Sus barbatus в книзі «Види ссавців світу» (2005) [1] [ 21 травня 2011 у Wayback Machine.]
Посилання
- Kawanishi, K., Gumal, M. & Oliver, W. (2008). Sus barbatus. 2008 Червоний список Міжнародного союзу охорони природи. МСОП 2008. Переглянуто 5 April 2009. Database entry includes a brief justification of why this species is of vulnerable.
- Sus barbatus [ 11 лютого 2006 у Wayback Machine.] by Nicole Knibbe in University of Michigan Museum of Zoology
- Pigs, Peccaries and Hippos Status Survey and Action Plan (1993) [Архівовано 22 червня 2007 у Archive.is] Chapter 5.5 by Julian O. Caldecott, Raleigh A. Blouch and Alastair A. Macdonald.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Svinya borodata V zooparku Filadelfiya V zooparku San Diyego Ohoronnij status Urazlivij MSOP 3 1 Biologichna klasifikaciya Domen Yaderni Eukaryota Carstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Pidtip Hrebetni Vertebrata Klas Ssavci Mammalia Infraklas Placentarni Placentalia Ryad Olenepodibni Cerviformes Pidryad Svinovidi Suimorpha Rodina Svini Suidae Rid Svinya Sus Vid Svinya borodata Binomialna nazva Sus barbatus 1838 Pidvidi Sus ahoenobarbus inodi Posilannya Vikishovishe Category Sus barbatus Vikividi Sus barbatus EOL 328321 ITIS 625012 MSOP 41772 NCBI 41807 Fossilworks 133154 Svinya borodata lat Sus barbatus vid ssavciv rodu Svinya Sus z rodini svinevih Suidae poshirenij v Pivdenno Shidnij Aziyi Zovnishni oznakiU porivnyanni z inshimi predstavnikami rodini svinej statura svini borodatoyi vidnosno strunka nogi tonki a golova vityagnuta Najpomitnishoyu oznakoyu yaka dala nazvu vidu ye zhovtuvato bila sherst sho pokrivaye rilo Borodati svini mayut po dvi pari borodavok na mordi z yakih odna para znahoditsya pid borodoyu Yak u vsih svinej v nih dovge hobotopodibne rilo malenki ochi a i dovgi vuha Ridka shetinopodibna sherst maye sirij abo temno burij kolir She odniyeyu harakternoyu risoyu ye rozdvoyenij penzlik na hvosti Ci tvarini dosyagayut dovzhini vid 100 do 165 sm visoti v zagrivku vid 72 do 85 sm i vagi do 150 kg PoshirennyaSvinya borodata v zooparku San Diyego Kaliforniya Borodati svini zhivut u Pivdenno Shidnij Aziyi a tochnishe na Malajskomu pivostrovi na ostrovah Sumatra Borneo ta deyakih susidnih ostrovah Populyaciyi na ostrovi Palavan i na inshih filippinskih ostrovah inodi rozglyadayutsya yak okremij vid Sus ahoenobarbus Zhittyevim prostorom borodatih svinej ye tropichni i mangrovi lisi PovedinkaBorodati svini yak pravilo aktivni vden i zhivut v rodovih grupah Unikalnim sered svinej ye yih migracijna povedinka Dlya spilnih podorozhej dovzhinoyu v kilka soten kilometriv z yednuyutsya vidrazu kilka grup do kilkoh soten tvarin Pid chas takih podorozhej viklikanih minlivim nayavnistyu yizhi borodati svini perehodyat na nichnu aktivnist i vikoristovuyut protoptani stezhki poperednih marshiv Borodati svini ye vseyidnimi tvarinami i v yih yizhu vhodyat frukti korinnya cherv yaki i padlo Chasto voni sliduyut za grupami giboniv i makak shob pidbirati frukti kinuti primatami na zemlyu RozmnozhennyaBorodata svinya bilya vodojmi Pislya chotirimisyachnoyi vagitnosti samka narodzhuye na svit vid dvoh do vosmi ditinchat Dlya potomstva poperedno sporudzhuyetsya budova sho nagaduye gnizdo v yakomu ditinchata provodyat pershi tizhni svogo zhittya Cherez tri misyaci pislya narodzhennya voni perehodyat z molochnogo harchuvannya na zvichajne ale zalishayutsya pri materi she do dosyagnennya odnorichnogo viku Stateva zrilist nastaye u vici 18 misyaciv Borodata svinya i lyudinaU deyakih regionah Pivdenno Shidnoyi Aziyi borodati svini vikoristovuyutsya v yizhu i na nih vedetsya polyuvannya Miscevim zhitelyam vidomi periodi i marshruti migracij cih tvarin i raz na rik voni mayut z chislennih grup svinej bagatu zdobich Zagalom populyaciya borodatih svinej ye urazlivoyu za danimi MSOP SistematikaZalezhno vid tochki zoru vidilyayutsya dva abo tri pidvidi borodatih svinej Ce bornejskaya borodata svinya Sus barbatus barbatus i kucheryava borodata svinya Sus barbatus oi sho zhive na Sumatri i Malajskomu pivostrovi Tretim pidvidom inodi vvazhayetsya palavanska borodata svinya S ahoenobarbus Za ostannim zvedennyam Vidi ssavciv svitu 2005 vid Sus barbatus podilyayut na dva pidvidi barbatus ta oi LiteraturaRonald M Nowak Walker s Mammals of the World Johns Hopkins University Press 1999 ISBN 0 8018 5789 9 Vid Sus barbatus v knizi Vidi ssavciv svitu 2005 1 21 travnya 2011 u Wayback Machine PosilannyaKawanishi K Gumal M amp Oliver W 2008 Sus barbatus 2008 Chervonij spisok Mizhnarodnogo soyuzu ohoroni prirodi MSOP 2008 Pereglyanuto 5 April 2009 Database entry includes a brief justification of why this species is of vulnerable Sus barbatus 11 lyutogo 2006 u Wayback Machine by Nicole Knibbe in University of Michigan Museum of Zoology Pigs Peccaries and Hippos Status Survey and Action Plan 1993 Arhivovano 22 chervnya 2007 u Archive is Chapter 5 5 by Julian O Caldecott Raleigh A Blouch and Alastair A Macdonald