Борисяк Никифор Дмитрович | |
---|---|
Народився | 15 (27) березня 1817 с. Риги, Лохвицький повіт, Полтавщина |
Помер | 31 березня 1882 (65 років) м. Золотоноша |
Країна | ![]() |
Діяльність | геолог |
Alma mater | ХНУ ім. В. Н. Каразіна |
Галузь | геологія, ґрунтознавство |
Заклад | ХНУ ім. В. Н. Каразіна |
Науковий ступінь | професор |
Нагороди |
Ники́фор Дми́трович Борисяк (*15(27) березня 1817 — †31 березня 1882) — український геолог, географ, ґрунтознавець, гідролог, професор Харківського університету.
Біографія
Народився у селі Риги Лохвицького повіту Полтавської губернії.
1838 — закінчив медичний факультет Харківського університету.
1839—1840 — вивчав геологічні дисципліни у Петербурзькому університеті.
1843 — призначений виконуючим обов'язки ад'юнкта по кафедрі мінералогії та завідувачем мінералогічним кабінетом у Харківському університеті.
1847 — отримав ступінь магістра.
1852 — затверджено виконуючим обов'язки екстраординарного професора, 1854 — отримав ступінь доктора природничих наук, 1857 — призначений ординарним професором кафедри мінералогії та геогнозії.
1882 — помер у м. Золотоноша Полтавської губернії (нині Черкаська область), де жив останні роки й похований біля стін Свято-Преображенського собору Красногірського монастиря.
Наукова діяльність
Основні роботи Борисяка присвячені геологічній будові, корисним копалинам і ґрунтам України, зокрема Донбасу. В праці «Збірник матеріалів, що стосуються геології Південної Росії» (1867) Борисяк подав багато фактичних даних про літологію, стратиграфію і тектоніку України. В цій роботі та в попередніх (1857) Борисяк висунув і обґрунтував думку про поширення кам'яновугільних відкладів далі на захід, тобто вперше створив ідею Великого Донбасу. За вказівкою Борисяка 1860 року пробурили на ріці Оріль. Вчений працював також на Уралі, на території сучасної Ростовської області Російської Федерації та в інших місцях. Виступав за розвиток гірничої справи і розширення видобування корисних копалин, однак його пропозиції не знаходили належного здійснення.
Дав першу схему геологічної будови Харківського артезіанського басейну і обґрунтував можливість використання цих фонтануючих вод для водопостачання Харкова.
1851 року була опублікована праця Н. Д. Борисяка «Про чорнозем», де він вказував, що «чорноземи утворюються під трав'янистою рослинністю», подана класифікація чорноземів: «на суглинках, на глинах, на супісках, на елювії щільних карбонатних порід, солонцюваті, мочарні». Вже тоді звернув увагу на необхідність охорони чорноземів.
Відомий український ґрунтознавець Віктор Канівець писав (2006): «Біля витоків вчення про чорнозем, які передували В. В. Докучаєву і навіть , стояли професори Харківського університету Н. Д. Борисяк та І. Ф. Леваковський».
Усього Борисяк опублікував близько 42 робіт, які є цінним вкладом у розвиток вітчизняної геології і ґрунтознавства. Засновник харківської школи геологів.
Згодом онук Олексій Олексійович Борисяк також став відомим науковцем-геологом.
Примітки
- Актуальні питання історії українського ґрунтознавства [Текст] / В. І. Канівець // Агрохімія і ґрунтознавство: міжвід. темат. наук. зб. — 2006 — С. 58- 64.
Джерела
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Канівець В. І. "Рецензія на ґрунтознавство в Україні: ч. 1 - Історія та сучасність" / В. Д. Тихоненко, в. А. Вергунов, М. О. Горін, Н. М. Новосад. Харків, 2-016. 408 с. // Грунтознавство. 2017. Ч. 18. № 1-2.
- Шаталов Н.Н. Профессор Никифор Дмитриевич Борисяк – творец идеи Большого Донбасса и основатель Харьковской школы геологов (к 200-летию со дня рождения) // Геологічний журнал. 2017. № 3. С. 93-96.
![]() | Це незавершена стаття про особу, що має стосунок до України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Batko Posada Diti Druzhina Mati Cholovik Borisyak Nikifor DmitrovichNarodivsya15 27 bereznya 1817 1817 03 27 s Rigi Lohvickij povit PoltavshinaPomer31 bereznya 1882 1882 03 31 65 rokiv m ZolotonoshaKrayina Rosijska imperiyaDiyalnistgeologAlma materHNU im V N KarazinaGaluzgeologiya gruntoznavstvoZakladHNU im V N KarazinaNaukovij stupinprofesorNagorodid Mogila Nikifora Borisyaka bilya stin Svyato Preobrazhenskogo soboru Krasnogirskogo monastirya Niki for Dmi trovich Borisyak 15 27 bereznya 1817 31 bereznya 1882 ukrayinskij geolog geograf gruntoznavec gidrolog profesor Harkivskogo universitetu BiografiyaNarodivsya u seli Rigi Lohvickogo povitu Poltavskoyi guberniyi 1838 zakinchiv medichnij fakultet Harkivskogo universitetu 1839 1840 vivchav geologichni disciplini u Peterburzkomu universiteti 1843 priznachenij vikonuyuchim obov yazki ad yunkta po kafedri mineralogiyi ta zaviduvachem mineralogichnim kabinetom u Harkivskomu universiteti 1847 otrimav stupin magistra 1852 zatverdzheno vikonuyuchim obov yazki ekstraordinarnogo profesora 1854 otrimav stupin doktora prirodnichih nauk 1857 priznachenij ordinarnim profesorom kafedri mineralogiyi ta geognoziyi 1882 pomer u m Zolotonosha Poltavskoyi guberniyi nini Cherkaska oblast de zhiv ostanni roki j pohovanij bilya stin Svyato Preobrazhenskogo soboru Krasnogirskogo monastirya Naukova diyalnistOsnovni roboti Borisyaka prisvyacheni geologichnij budovi korisnim kopalinam i gruntam Ukrayini zokrema Donbasu V praci Zbirnik materialiv sho stosuyutsya geologiyi Pivdennoyi Rosiyi 1867 Borisyak podav bagato faktichnih danih pro litologiyu stratigrafiyu i tektoniku Ukrayini V cij roboti ta v poperednih 1857 Borisyak visunuv i obgruntuvav dumku pro poshirennya kam yanovugilnih vidkladiv dali na zahid tobto vpershe stvoriv ideyu Velikogo Donbasu Za vkazivkoyu Borisyaka 1860 roku proburili na rici Oril Vchenij pracyuvav takozh na Urali na teritoriyi suchasnoyi Rostovskoyi oblasti Rosijskoyi Federaciyi ta v inshih miscyah Vistupav za rozvitok girnichoyi spravi i rozshirennya vidobuvannya korisnih kopalin odnak jogo propoziciyi ne znahodili nalezhnogo zdijsnennya Dav pershu shemu geologichnoyi budovi Harkivskogo artezianskogo basejnu i obgruntuvav mozhlivist vikoristannya cih fontanuyuchih vod dlya vodopostachannya Harkova 1851 roku bula opublikovana pracya N D Borisyaka Pro chornozem de vin vkazuvav sho chornozemi utvoryuyutsya pid trav yanistoyu roslinnistyu podana klasifikaciya chornozemiv na suglinkah na glinah na supiskah na elyuviyi shilnih karbonatnih porid soloncyuvati mocharni Vzhe todi zvernuv uvagu na neobhidnist ohoroni chornozemiv Vidomij ukrayinskij gruntoznavec Viktor Kanivec pisav 2006 Bilya vitokiv vchennya pro chornozem yaki pereduvali V V Dokuchayevu i navit stoyali profesori Harkivskogo universitetu N D Borisyak ta I F Levakovskij Usogo Borisyak opublikuvav blizko 42 robit yaki ye cinnim vkladom u rozvitok vitchiznyanoyi geologiyi i gruntoznavstva Zasnovnik harkivskoyi shkoli geologiv Zgodom onuk Oleksij Oleksijovich Borisyak takozh stav vidomim naukovcem geologom PrimitkiAktualni pitannya istoriyi ukrayinskogo gruntoznavstva Tekst V I Kanivec Agrohimiya i gruntoznavstvo mizhvid temat nauk zb 2006 S 58 64 DzherelaUkrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Kanivec V I Recenziya na gruntoznavstvo v Ukrayini ch 1 Istoriya ta suchasnist V D Tihonenko v A Vergunov M O Gorin N M Novosad Harkiv 2 016 408 s Gruntoznavstvo 2017 Ch 18 1 2 Shatalov N N Professor Nikifor Dmitrievich Borisyak tvorec idei Bolshogo Donbassa i osnovatel Harkovskoj shkoly geologov k 200 letiyu so dnya rozhdeniya Geologichnij zhurnal 2017 3 S 93 96 Ce nezavershena stattya pro osobu sho maye stosunok do Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi