Бо́жиків (1964—1990 роки — Привітне) — село в Україні, у Саранчуківській сільській громаді Тернопільського району Тернопільської області. Адміністративний центр колишньої Божиківської сільської ради, якій підпорядковувалися села Божиків, Волощина, Квіткове і хутори , . Відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року № 724-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Тернопільської області» увійшло до складу Саранчуківської сільської громади.
село Божиків | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Тернопільська область |
Район | Тернопільський район |
Громада | Саранчуківська сільська громада |
Облікова картка | Божиків |
Основні дані | |
Засноване | 1455 |
Населення | ▼ 528 (2014) |
Площа | 2,6 км² |
Густота населення | 257,60 осіб/км² |
Поштовий індекс | 47535 |
Телефонний код | +380 3548 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 49°19′00″ пн. ш. 24°59′20″ сх. д. / 49.31667° пн. ш. 24.98889° сх. д.Координати: 49°19′00″ пн. ш. 24°59′20″ сх. д. / 49.31667° пн. ш. 24.98889° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 270 м |
Водойми | р. Золота Липа, р. Літятинський потік |
Відстань до обласного центру | 64 км |
Відстань до районного центру | 17 км |
Найближча залізнична станція | Рибники |
Відстань до залізничної станції | 7 км |
Місцева влада | |
Адреса ради | 47533, Тернопільська обл, Тернопільський р-н, с Саранчуки, вул Личакова, буд 18 |
Карта | |
![]() Божиків | |
![]() Божиків | |
Мапа | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEyTHlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRVEVsUkRBbFFqSWxSREVsT0VZbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1ZmSlVRd0pUbERKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUl3SlVReEpUaEdYeVV5T0RJd01URWxNamxmSlVRd0pUa3hKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkySlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQkpVUXhKVGsySlVRd0pVSXlMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbFFUWWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpJbFJEQWxRakJmSlVRd0pVRXhKVVF3SlVJeUpVUXhKVGhHSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZYeVZFTUNVNVF5VkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNFJsOGxNamd5TURFeEpUSTVYeVZFTUNVNU1TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ01pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUwTHlWRU1DVkJOU1ZFTVNVNE15VkVNU1U0TWlWRU1TVTVOaVZFTVNVNE1GOGxSREFsT1VJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqY2xSREFsUWpoZkpVUXdKVUUySlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpCSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZCTXlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1JpVkVNU1U1TmlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0Umw4bFJEQWxPVVlsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJERWxPREVsUkRBbFFqSWxSREVsT0VZbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREVsT1RkZkpVUXdKVGt4SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJekpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMkpVUXhKVGsyWHlVeU9ESXdNVElsTWprdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1ZCTlNWRU1TVTRNeVZFTVNVNE1pVkVNU1U1TmlWRU1TVTRNRjhsUkRBbE9VSWxSREFsUWtVbFJEQWxRamNsUkRBbFFqaGZKVVF3SlVFMkpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQk15VkVNU1U0TVNWRU1DVkNSaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNFJsOGxSREFsT1VZbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREVsT0RFbFJEQWxRaklsUkRFbE9FWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9UZGZKVVF3SlRreEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUk0SlVReEpUZzJKVVF4SlRrMlh5VXlPREl3TVRJbE1qa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUxTHlWRU1DVkJOU1ZFTVNVNE15VkVNU1U0TWlWRU1TVTVOaVZFTVNVNE1GOGxSREFsUVRFbFJEQWxRa0lsUkRBbFFrVWxSREFsUWpFbFJERWxPVFlsUkRBbFFqUWxSREFsUWtFbFJEQWxRakF1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVkJOU1ZFTVNVNE15VkVNU1U0TWlWRU1TVTVOaVZFTVNVNE1GOGxSREFsUVRFbFJEQWxRa0lsUkRBbFFrVWxSREFsUWpFbFJERWxPVFlsUkRBbFFqUWxSREFsUWtFbFJEQWxRakF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpqTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TXlWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUmlWRU1TVTRNaVZFTVNVNE15VkVNU1U0TUNWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9URWxSREFsUWtVbFJEQWxRallsUkRBbFFrVWxSREVsT1RkZkpVUXdKVGxESlVRd0pVSXdKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF4SlRrMlh5VkVNU1U0TVM1ZkpVUXdKVGt4SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMkpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkJKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxRVEVsUkRBbFFrRWxSREVsT0RNbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREFsUWtZbFJERWxPRElsUkRFbE9ETWxSREVsT0RBbFJEQWxRakJmSlVRd0pUa3hKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkySlVRd0pVSkZKVVF4SlRrM1h5VkVNQ1U1UXlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNU5sOGxSREVsT0RFdVh5VkVNQ1U1TVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5rTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TXlWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUmlWRU1TVTRNaVZFTVNVNE15VkVNU1U0TUNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFURWxSREFsUWpJbFJERWxPRVlsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRBbFFrVmZKVVF3SlRsREpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdKVVF4SlRoR1h5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxPVEVsUkRBbFFrVWxSREFsUWpZbFJEQWxRamdsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRFbE9UWXVMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbFFURWxSREFsUWtFbFJERWxPRE1sUkRBbFFrSWxSREVsT0VNbFJEQWxRa1lsUkRFbE9ESWxSREVsT0RNbFJERWxPREFsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVFeEpVUXdKVUl5SlVReEpUaEdKVVF4SlRneUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRlh5VkVNQ1U1UXlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0Umw4bFJEQWxRakpmSlVRd0pUa3hKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkySlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF4SlRrMkxpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZqTHlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVU1sUkRBbFFqZ2xSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrSWxSREFsUWpBbFJERWxPRVpmSlVRd0pVRTNKVVF4SlRnekpVUXdKVUkwSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneUpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXhKVGcySlVReEpUaEdYeVV5T0RFNE56QWxSREVsT0RBbE1qbGZKVVF3SlRreEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTJKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpCSlVReEpUazJKVVF3SlVJeUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsUVRZbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtFbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRsREpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdKVVF4SlRoR1h5VkVNQ1ZCTnlWRU1TVTRNeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE5pVkVNU1U0Umw4bE1qZ3hPRGN3SlVReEpUZ3dKVEk1WHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTmlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Населення становить 528 осіб (2014).
Географія
Розташоване на правому березі річки Золота Липа, у яку впадає річка Літятинський потік. Дворів — 241. У селі є вулиці: Вічна, Криві, Лози, Нова, Островець, Скаскова, Слобідка, Центральна та Шумлянецька.
На південний захід від села розташований ботанічний заказник «Кизилові гаї».
Клімат
Для села характерний помірно континентальний клімат. Божиків розташований у («холодному Поділлі») — найхолоднішому регіоні Тернопільської області.
Клімат Божикова | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Середній максимум, °C | −1,1 | 0,4 | 5,4 | 13,4 | 19,3 | 22,5 | 23,8 | 23,2 | 19,0 | 13,1 | 5,9 | 1,0 | 12 |
Середня температура, °C | −4,2 | −2,6 | 1,7 | 8,5 | 13,9 | 17,2 | 18,5 | 17,8 | 13,9 | 8,5 | 2,9 | −1,6 | 7 |
Середній мінімум, °C | −7,2 | −5,5 | −2 | 3,6 | 8,6 | 11,9 | 13,2 | 12,4 | 8,8 | 4,0 | 0,0 | −4,1 | 3 |
Норма опадів, мм | 31 | 30 | 32 | 50 | 77 | 91 | 95 | 70 | 55 | 38 | 36 | 39 | 644 |
Джерело: climate-data.org |
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1Vdk1uSTJkblp1T0hsbGNETXlkbkV5Ym5aeGFHVXhhV0Z1ZUd0aFlYZHRkUzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0zTDBKdmVtaDVhMmwyTkM1cWNHY3ZNalV3Y0hndFFtOTZhSGxyYVhZMExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Перша писемна згадка — 1443 року. Вже тоді село славилось своїми ставами. У 1444 році згаданий дідич села Івасько, його брати Васько та Олехно. Друга дружина Грицька Кердейовича Ядвіґа підписувалась з Бережан та Божикова.
У XV століття село належало магнату Мартину Свірзькому зі Свіржа.
У середині XV століття в «Актах гродських Галицької землі» згадується й сільська церква.
Ян Непомуцен Топач Копичинський у 1787 році набув право власності (посідання) на частину маєтку в Божикові.
У XVIII—ХІХ століттях маєток у Божикові належав шляхетським родинам , Янковських, від початку 1880-х років — єврейському промисловцю з Підгаєць Іро Лілієнфельду, близько 1892 року перейшло у власність вихреста Людвика Сломніцького, згодом його сина Броніслава. Останнім власником фільварку у 1930-х роках, по смерті Броніслава Сломніцького, була його вдова Дорота Сломніцька, яка одночасно володіла й кількома селами на Теребовельщині (Тютьків, Дарахівка).
У 1909—1944 роках проходила залізниця Львів-Підгайці.
На хуторі Лози відбувся останній відомий бій бойової групи УПА 14 квітня 1960 року (група Перегінця-Пальчак-Цетнарського).
Після ліквідації Бережанського району 19 липня 2020 року село увійшло до Тернопільського району.
Населення
За даними перепису населення 2001 року мовний склад населення села був таким:
Мова | Число ос. | Відсоток |
---|---|---|
українська | 99,55 | |
російська | 0,45 |
Політика
Від 28 квітня 2012 року село належить до виборчого округу 165.
Релігія
- церква Святителя Миколая Чудотворця (1870, ПЦУ);
- церква Святого Миколая (2011, УГКЦ);
- церква Успіння Пресвятої Богородиці (2012, УГКЦ);
- церква АСД.
Освіта та культура
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlE1TDBKdmVtaDVhMmwyTWk1cWNHY3ZNalV3Y0hndFFtOTZhSGxyYVhZeUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Діють Божиківський навчально-виховний комплекс «загальноосвітній навчальний заклад І — ІІ ступенів — дошкільний навчальний заклад», народний дім, сільська бібліотека, відділення зв'язку.
Пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUxTDBKdmVtaDVhMmwyTVM1cWNHY3ZNalV3Y0hndFFtOTZhSGxyYVhZeExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Є (1870; кам'яна), збереглися будівлі школи (друга половина ХІХ століття) та Народного дому (1926).
Встановлено кам'яний хрест на честь скасування панщини (1848) та 950- і 1000-літнього ювілеїв хрещення Руси-України; споруджено дві «фігури» Миколая Чудотворця (1934; кам'яна), фігура Матері Божої (1927), пам'ятник полеглим у німецько-радянській війні воїнам-односельцям; насипана символічна могила Борцям за волю України (1990); відкрито меморіальну таблицю на честь поета-повстанця, уродженця села, Мирослава Кушніра (1997), пам'ятник Т. Шевченку (1999).
23 жовтня 2011 року посвячено нову греко-католицьку церкву святого Миколая.
- Скульптура святого Миколая
Щойновиявлена пам'ятка історії. Розташована між церквою і сільрадою, подвір'я О. Осадца.
Виготовлена року самодіяльними майстрами з каменю.
Постамент — 1х1 м, висота — 1,6 м; скульптура — висота 1,25 м.
Відомі люди
Народилися
- (нар. 1967) — український громадсько-політичний діяч. Викладач кафедр менеджменту Інституту економіки і менеджменту Львівської політехніки та державного інституту новітніх технологій та управління ім. В. Чорновола, громадсько-політичний діяч, мер Любіня Великого (2006—2010, 2010—2014 рр). Учасник Антитерористичної операції 06.09.2014 — 18.04.2016 р. 06.09.2014 — командир протитанкового взводу Батальйону територіальної оборони «Воля», ст. лейтенант. 28.01.2015 р — командир 2 мотопіхотної роти 3 ОМПБ 24 ОМБр. 05.03.2015 р присвоєно військове звання капітан. 29.04.2016 р — 08.07.2019 — голова Мостиської РДА. Обраний депутатом Львівської обласної ради в багатомандатному виборчому окрузі № 3 від політичної партії "ЄВРОПЕЙСЬКА СОЛІДАРНІСТЬ" на чергових місцевих виборах 25.10.2020р. Учасник війни проти російської федерації з 24.02.2022 р, капітан, командир мотопіхотного взводу мотопіхотної роти мотопіхотного батальйону механізованої бригади імені Короля Данила. Отримав важке поранення 08.04.2022 року у боях, обороняючи місто Попасна від російських загарбників.
- Михайло Зінь (1928 — 2007) — український науковець, професор і декан Віндзорського університету (Канада), автор численних підручників з бухобліку.
- Марія Клячко (14 жовтня 1914 — 20 лютого 2003) — магістр Колумбійського університету (США), професор політології.
- (21 червня 1903 — 8 липня 1983, Торонто) — випускник Лювенського католицького університету в Бельгії. Активіст «Пласту», діяч Ревізійного союзі українських кооператив. По війні опинився в Канаді.
- (1920—1985, Віндзор, Канада) — громадсько-політичний діяч. Провідний член організацій Визвольного фронту, член Головного комітету підгайчан, меценат видавничого фонду.
- Кушнір Мирослав Андрійович (12 вересня 1922 — листопад 1944) — поет, перекладач, публіцист, мемуарист. У партизанському загоні УПА, с. Добра
- (нар. 1932) — інженер-економіст, кандидат економічних наук, доцент, автор 120 друкованих робіт, у тому числі чотирьох підручників і навчальних посібників, доцент кафедри менеджменту організацій Національного університету «Львівська політехніка».
- Скасків Григорій Юрійович (28 лютого 1891 — 27 вересня 1938) — служив в австрійській армії уланом, також в УГА та армії УНР. Викладав історію України в Полтавській гімназії, видатний діяч УНДО 1920—1930-х років. Режисер аматорського театру, активіст товариств «Просвіта», «Сокіл», «Сільський господар».
- Скасків Михайло (1914 — 24 липня 1944) — учасник національно-визвольних змагань.
- Скасків Ярослав Григорович (24 червня 1922 — 19 липня 1944, с. Старі Стріличі) — керівник Юнацтва міста Львова (1941), Львівської області (1942), керівник Крайового проводу Юнацтва (від 1943). В червні 1944 року призначений тереновим провідником Львівщини, членом Крайового проводу ОУН. Посмертно нагороджений Срібним Хрестом заслуги УГВР (1945).
- (1833 — 7 лютого 1901) — греко-католицький священик, парох Божикова 1865—1901, декан Підгаєцький 1866—1901, член москвофільського товариства імені Михайла Качковського, «Народного Дому» у Львові та член повітової ради з 1860-х років, титулярний радник львівської митрополичої консисторії з правом користування крилошанськими відзнаками (1883), член виділу товариства «Руська бурса» у Бережанах (1883), засновник товариства «Народна торгівля» у Бережанах (1885), член бережанського Товариства будови і відновлення руських церков (1893), голова повітової «Просвіти» (1898). Ініціатор побудови церкви, створення читальні, кооперативи, райффайзенівки.
- Тяжка Олександра Василівна (нар. 1937 — д. м. н., професор, зав. кафедрою педіатрії № 1 Київського Національного університету.
- (нар. 1954) — директор департаменту з питань науки та гуманітарної сфери Рахункової палати України. «Заслужений економіст України» (2006).
- Глинський Ярослав Миколайович — народився в с. Божиків. Доцент кафедри фізико-математичних наук. Від 1995 року працює на посаді доцента кафедри обчислювальної математики і програмування НУ «Львівська політехніка».
Перебували
- травень 1745 — рейд загону Олекси Довбуша.
- 16 травня 1886 — Сильвестр Сембратович, кардинал, митрополит УГКЦ, на посвяченні церкви.
- 16 березня 1900 — Євген Петрушевич, на відкритті райффайзенівки у селі.
- 8 травня 1907 — Кость Левицький на виборчому вічі.
- 15 травня 1910 — Кость Левицький на виборчому вічі.
- 26 липня 1916 — німецький імператор кайзер Вільгельм і цісар Австро-Угорщини Карл Габсбург
- червень 1917 — Олександр Керенський
- 1-2 березня 1919 — Симон Петлюра, ідучи з Бережан на станцію Литвинів-Божиків
- 1943 — Роман Шухевич, відвідуючи в сусідній Волощині розвідшколу УПА і центральний провід ОУН.
- 1945—1948 — Василь Кук, тоді керівник Подільського Проводу ОУН, згодом останній командир УПА.
- 1 вересня 1996 — Ігор Калинець, лауреат Шевченківської премії.
- 14 серпня 2011 — Ігор Калинець, лауреат Шевченківської премії, Остап Стахів, народний артист України.
- Пасічний Петро — вояк УПА, член Подільського окружного проводу ОУН, останній керівник боївки ОУН.
Примітки
- . Архів оригіналу за 30 грудня 2019. Процитовано 29 травня 2022.
- . Архів оригіналу за 28 жовтня 2021. Процитовано 30 грудня 2019.
- . Архів оригіналу за 28 жовтня 2021. Процитовано 30 грудня 2019.
- . www.kmu.gov.ua (ua) . Архів оригіналу за 23 січня 2022. Процитовано 20 жовтня 2021.
- Офіційний сайт Бережанської районної ради[недоступне посилання з лютого 2019]
- . Архів оригіналу за 4 жовтня 2021. Процитовано 21 квітня 2020.
- . Архів оригіналу за 25 грудня 2015. Процитовано 24 грудня 2015.
- . Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 3 грудня 2015.
- Там само. — № 1272. — С. 121.
- Herbarz polski: wiadomości historyczno-genealogiczne o rodach szlacheckich. Cz. 1 t. 10, 1907. — S. 43. (пол.)
- Boniecki A. Herbarz polski: wiadomości historyczno-genealogiczne o rodach szlacheckich. — Cz. 1. — t. 11. — 1907. — S. 125. (пол.)
- Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- . Архів оригіналу за 6 березня 2016. Процитовано 29 травня 2022.
- Постанова Центральної виборчої комісії від 28 квітня 2012 року № 82 «Про утворення одномандатних виборчих округів на постійній основі у межах Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя» — сайт Верховної ради України ()
- Наказ управління культури Тернопільської ОДА від 27 січня 2010 року № 16.
- Перелік пам'яток історії Тернопільської області не занесених до Державного реєстру нерухомих пам'яток України [ 11 жовтня 2021 у Wayback Machine.] // Тернопільський обласний центр охорони та наукових досліджень пам’яток культурної спадщини.
Джерела
- Дем'янова І., Щур К. Божиків // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2004. — Т. 1 : А — Й. — С. 154. — .
- Семенів В. Божиків — село на перехресті століть. — Львів : Друкарські куншти, 2010. — 680 с.
Посилання
- Божиків
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Божиків |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bo zhikiv 1964 1990 roki Privitne selo v Ukrayini u Saranchukivskij silskij gromadi Ternopilskogo rajonu Ternopilskoyi oblasti Administrativnij centr kolishnoyi Bozhikivskoyi silskoyi radi yakij pidporyadkovuvalisya sela Bozhikiv Voloshina Kvitkove i hutori Vidpovidno do Rozporyadzhennya Kabinetu Ministriv Ukrayini vid 12 chervnya 2020 roku 724 r Pro viznachennya administrativnih centriv ta zatverdzhennya teritorij teritorialnih gromad Ternopilskoyi oblasti uvijshlo do skladu Saranchukivskoyi silskoyi gromadi selo Bozhikiv Krayina Ukrayina Oblast Ternopilska oblast Rajon Ternopilskij rajon Gromada Saranchukivska silska gromada Oblikova kartka Bozhikiv Osnovni dani Zasnovane 1455 Naselennya 528 2014 Plosha 2 6 km Gustota naselennya 257 60 osib km Poshtovij indeks 47535 Telefonnij kod 380 3548 Geografichni dani Geografichni koordinati 49 19 00 pn sh 24 59 20 sh d 49 31667 pn sh 24 98889 sh d 49 31667 24 98889 Koordinati 49 19 00 pn sh 24 59 20 sh d 49 31667 pn sh 24 98889 sh d 49 31667 24 98889 Serednya visota nad rivnem morya 270 m Vodojmi r Zolota Lipa r Lityatinskij potik Vidstan do oblasnogo centru 64 km Vidstan do rajonnogo centru 17 km Najblizhcha zaliznichna stanciya Ribniki Vidstan do zaliznichnoyi stanciyi 7 km Misceva vlada Adresa radi 47533 Ternopilska obl Ternopilskij r n s Saranchuki vul Lichakova bud 18 Karta Bozhikiv Bozhikiv Mapa Bozhikiv u Vikishovishi Cerkva Svyatogo Mikolaya 2011 Cerkva Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici 2012 hutir Lozi Hutir Slobidka Skulptura Bozhoyi Materi Skulptura Svyatogo Mikolaya Cerkva Mikolaya Chudotvorcya 1870r Naselennya stanovit 528 osib 2014 GeografiyaRoztashovane na pravomu berezi richki Zolota Lipa u yaku vpadaye richka Lityatinskij potik Dvoriv 241 U seli ye vulici Vichna Krivi Lozi Nova Ostrovec Skaskova Slobidka Centralna ta Shumlyanecka Na pivdennij zahid vid sela roztashovanij botanichnij zakaznik Kizilovi gayi Klimat Dlya sela harakternij pomirno kontinentalnij klimat Bozhikiv roztashovanij u holodnomu Podilli najholodnishomu regioni Ternopilskoyi oblasti Klimat Bozhikova Pokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud Rik Serednij maksimum C 1 1 0 4 5 4 13 4 19 3 22 5 23 8 23 2 19 0 13 1 5 9 1 0 12 Serednya temperatura C 4 2 2 6 1 7 8 5 13 9 17 2 18 5 17 8 13 9 8 5 2 9 1 6 7 Serednij minimum C 7 2 5 5 2 3 6 8 6 11 9 13 2 12 4 8 8 4 0 0 0 4 1 3 Norma opadiv mm 31 30 32 50 77 91 95 70 55 38 36 39 644 Dzherelo climate data orgIstoriyaSimvolichna mogila Borcyam za volyu Ukrayini v Bozhikovi Persha pisemna zgadka 1443 roku Vzhe todi selo slavilos svoyimi stavami U 1444 roci zgadanij didich sela Ivasko jogo brati Vasko ta Olehno Druga druzhina Gricka Kerdejovicha Yadviga pidpisuvalas z Berezhan ta Bozhikova U XV stolittya selo nalezhalo magnatu Martinu Svirzkomu zi Svirzha U seredini XV stolittya v Aktah grodskih Galickoyi zemli zgaduyetsya j silska cerkva Yan Nepomucen Topach Kopichinskij u 1787 roci nabuv pravo vlasnosti posidannya na chastinu mayetku v Bozhikovi U XVIII HIH stolittyah mayetok u Bozhikovi nalezhav shlyahetskim rodinam Yankovskih vid pochatku 1880 h rokiv yevrejskomu promislovcyu z Pidgayec Iro Liliyenfeldu blizko 1892 roku perejshlo u vlasnist vihresta Lyudvika Slomnickogo zgodom jogo sina Bronislava Ostannim vlasnikom filvarku u 1930 h rokah po smerti Bronislava Slomnickogo bula jogo vdova Dorota Slomnicka yaka odnochasno volodila j kilkoma selami na Terebovelshini Tyutkiv Darahivka U 1909 1944 rokah prohodila zaliznicya Lviv Pidgajci Na hutori Lozi vidbuvsya ostannij vidomij bij bojovoyi grupi UPA 14 kvitnya 1960 roku grupa Peregincya Palchak Cetnarskogo Pislya likvidaciyi Berezhanskogo rajonu 19 lipnya 2020 roku selo uvijshlo do Ternopilskogo rajonu NaselennyaZa danimi perepisu naselennya 2001 roku movnij sklad naselennya sela buv takim Mova Chislo os Vidsotok ukrayinska 99 55 rosijska 0 45PolitikaVid 28 kvitnya 2012 roku selo nalezhit do viborchogo okrugu 165 Religiyacerkva Svyatitelya Mikolaya Chudotvorcya 1870 PCU cerkva Svyatogo Mikolaya 2011 UGKC cerkva Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici 2012 UGKC cerkva ASD Osvita ta kulturaPochatkova shkola j pam yatnik Tarasovi Shevchenku v Bozhikovi Diyut Bozhikivskij navchalno vihovnij kompleks zagalnoosvitnij navchalnij zaklad I II stupeniv doshkilnij navchalnij zaklad narodnij dim silska biblioteka viddilennya zv yazku Pam yatkiYe 1870 kam yana zbereglisya budivli shkoli druga polovina HIH stolittya ta Narodnogo domu 1926 Vstanovleno kam yanij hrest na chest skasuvannya panshini 1848 ta 950 i 1000 litnogo yuvileyiv hreshennya Rusi Ukrayini sporudzheno dvi figuri Mikolaya Chudotvorcya 1934 kam yana figura Materi Bozhoyi 1927 pam yatnik poleglim u nimecko radyanskij vijni voyinam odnoselcyam nasipana simvolichna mogila Borcyam za volyu Ukrayini 1990 vidkrito memorialnu tablicyu na chest poeta povstancya urodzhencya sela Miroslava Kushnira 1997 pam yatnik T Shevchenku 1999 23 zhovtnya 2011 roku posvyacheno novu greko katolicku cerkvu svyatogo Mikolaya Skulptura svyatogo Mikolaya Shojnoviyavlena pam yatka istoriyi Roztashovana mizh cerkvoyu i silradoyu podvir ya O Osadca Vigotovlena roku samodiyalnimi majstrami z kamenyu Postament 1h1 m visota 1 6 m skulptura visota 1 25 m Vidomi lyudiNarodilisya nar 1967 ukrayinskij gromadsko politichnij diyach Vikladach kafedr menedzhmentu Institutu ekonomiki i menedzhmentu Lvivskoyi politehniki ta derzhavnogo institutu novitnih tehnologij ta upravlinnya im V Chornovola gromadsko politichnij diyach mer Lyubinya Velikogo 2006 2010 2010 2014 rr Uchasnik Antiteroristichnoyi operaciyi 06 09 2014 18 04 2016 r 06 09 2014 komandir protitankovogo vzvodu Bataljonu teritorialnoyi oboroni Volya st lejtenant 28 01 2015 r komandir 2 motopihotnoyi roti 3 OMPB 24 OMBr 05 03 2015 r prisvoyeno vijskove zvannya kapitan 29 04 2016 r 08 07 2019 golova Mostiskoyi RDA Obranij deputatom Lvivskoyi oblasnoyi radi v bagatomandatnomu viborchomu okruzi 3 vid politichnoyi partiyi YeVROPEJSKA SOLIDARNIST na chergovih miscevih viborah 25 10 2020r Uchasnik vijni proti rosijskoyi federaciyi z 24 02 2022 r kapitan komandir motopihotnogo vzvodu motopihotnoyi roti motopihotnogo bataljonu mehanizovanoyi brigadi imeni Korolya Danila Otrimav vazhke poranennya 08 04 2022 roku u boyah oboronyayuchi misto Popasna vid rosijskih zagarbnikiv Mihajlo Zin 1928 2007 ukrayinskij naukovec profesor i dekan Vindzorskogo universitetu Kanada avtor chislennih pidruchnikiv z buhobliku Mariya Klyachko 14 zhovtnya 1914 20 lyutogo 2003 magistr Kolumbijskogo universitetu SShA profesor politologiyi 21 chervnya 1903 8 lipnya 1983 Toronto vipusknik Lyuvenskogo katolickogo universitetu v Belgiyi Aktivist Plastu diyach Revizijnogo soyuzi ukrayinskih kooperativ Po vijni opinivsya v Kanadi 1920 1985 Vindzor Kanada gromadsko politichnij diyach Providnij chlen organizacij Vizvolnogo frontu chlen Golovnogo komitetu pidgajchan mecenat vidavnichogo fondu Kushnir Miroslav Andrijovich 12 veresnya 1922 listopad 1944 poet perekladach publicist memuarist U partizanskomu zagoni UPA s Dobra nar 1932 inzhener ekonomist kandidat ekonomichnih nauk docent avtor 120 drukovanih robit u tomu chisli chotiroh pidruchnikiv i navchalnih posibnikiv docent kafedri menedzhmentu organizacij Nacionalnogo universitetu Lvivska politehnika Skaskiv Grigorij Yurijovich 28 lyutogo 1891 27 veresnya 1938 sluzhiv v avstrijskij armiyi ulanom takozh v UGA ta armiyi UNR Vikladav istoriyu Ukrayini v Poltavskij gimnaziyi vidatnij diyach UNDO 1920 1930 h rokiv Rezhiser amatorskogo teatru aktivist tovaristv Prosvita Sokil Silskij gospodar Skaskiv Mihajlo 1914 24 lipnya 1944 uchasnik nacionalno vizvolnih zmagan Skaskiv Yaroslav Grigorovich 24 chervnya 1922 19 lipnya 1944 s Stari Strilichi kerivnik Yunactva mista Lvova 1941 Lvivskoyi oblasti 1942 kerivnik Krajovogo provodu Yunactva vid 1943 V chervni 1944 roku priznachenij terenovim providnikom Lvivshini chlenom Krajovogo provodu OUN Posmertno nagorodzhenij Sribnim Hrestom zaslugi UGVR 1945 1833 7 lyutogo 1901 greko katolickij svyashenik paroh Bozhikova 1865 1901 dekan Pidgayeckij 1866 1901 chlen moskvofilskogo tovaristva imeni Mihajla Kachkovskogo Narodnogo Domu u Lvovi ta chlen povitovoyi radi z 1860 h rokiv titulyarnij radnik lvivskoyi mitropolichoyi konsistoriyi z pravom koristuvannya kriloshanskimi vidznakami 1883 chlen vidilu tovaristva Ruska bursa u Berezhanah 1883 zasnovnik tovaristva Narodna torgivlya u Berezhanah 1885 chlen berezhanskogo Tovaristva budovi i vidnovlennya ruskih cerkov 1893 golova povitovoyi Prosviti 1898 Iniciator pobudovi cerkvi stvorennya chitalni kooperativi rajffajzenivki Tyazhka Oleksandra Vasilivna nar 1937 d m n profesor zav kafedroyu pediatriyi 1 Kiyivskogo Nacionalnogo universitetu nar 1954 direktor departamentu z pitan nauki ta gumanitarnoyi sferi Rahunkovoyi palati Ukrayini Zasluzhenij ekonomist Ukrayini 2006 Glinskij Yaroslav Mikolajovich narodivsya v s Bozhikiv Docent kafedri fiziko matematichnih nauk Vid 1995 roku pracyuye na posadi docenta kafedri obchislyuvalnoyi matematiki i programuvannya NU Lvivska politehnika Perebuvali traven 1745 rejd zagonu Oleksi Dovbusha 16 travnya 1886 Silvestr Sembratovich kardinal mitropolit UGKC na posvyachenni cerkvi 16 bereznya 1900 Yevgen Petrushevich na vidkritti rajffajzenivki u seli 8 travnya 1907 Kost Levickij na viborchomu vichi 15 travnya 1910 Kost Levickij na viborchomu vichi 26 lipnya 1916 nimeckij imperator kajzer Vilgelm i cisar Avstro Ugorshini Karl Gabsburg cherven 1917 Oleksandr Kerenskij 1 2 bereznya 1919 Simon Petlyura iduchi z Berezhan na stanciyu Litviniv Bozhikiv 1943 Roman Shuhevich vidviduyuchi v susidnij Voloshini rozvidshkolu UPA i centralnij provid OUN 1945 1948 Vasil Kuk todi kerivnik Podilskogo Provodu OUN zgodom ostannij komandir UPA 1 veresnya 1996 Igor Kalinec laureat Shevchenkivskoyi premiyi 14 serpnya 2011 Igor Kalinec laureat Shevchenkivskoyi premiyi Ostap Stahiv narodnij artist Ukrayini Pasichnij Petro voyak UPA chlen Podilskogo okruzhnogo provodu OUN ostannij kerivnik boyivki OUN Primitki Arhiv originalu za 30 grudnya 2019 Procitovano 29 travnya 2022 Arhiv originalu za 28 zhovtnya 2021 Procitovano 30 grudnya 2019 Arhiv originalu za 28 zhovtnya 2021 Procitovano 30 grudnya 2019 www kmu gov ua ua Arhiv originalu za 23 sichnya 2022 Procitovano 20 zhovtnya 2021 Oficijnij sajt Berezhanskoyi rajonnoyi radi nedostupne posilannya z lyutogo 2019 Arhiv originalu za 4 zhovtnya 2021 Procitovano 21 kvitnya 2020 Arhiv originalu za 25 grudnya 2015 Procitovano 24 grudnya 2015 Arhiv originalu za 8 grudnya 2015 Procitovano 3 grudnya 2015 Tam samo 1272 S 121 Herbarz polski wiadomosci historyczno genealogiczne o rodach szlacheckich Cz 1 t 10 1907 S 43 pol Boniecki A Herbarz polski wiadomosci historyczno genealogiczne o rodach szlacheckich Cz 1 t 11 1907 S 125 pol Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Arhiv originalu za 6 bereznya 2016 Procitovano 29 travnya 2022 Postanova Centralnoyi viborchoyi komisiyi vid 28 kvitnya 2012 roku 82 Pro utvorennya odnomandatnih viborchih okrugiv na postijnij osnovi u mezhah Avtonomnoyi Respubliki Krim oblastej mist Kiyeva ta Sevastopolya sajt Verhovnoyi radi Ukrayini Nakaz upravlinnya kulturi Ternopilskoyi ODA vid 27 sichnya 2010 roku 16 Perelik pam yatok istoriyi Ternopilskoyi oblasti ne zanesenih do Derzhavnogo reyestru neruhomih pam yatok Ukrayini 11 zhovtnya 2021 u Wayback Machine Ternopilskij oblasnij centr ohoroni ta naukovih doslidzhen pam yatok kulturnoyi spadshini DzherelaDem yanova I Shur K Bozhikiv Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2004 T 1 A J S 154 ISBN 966 528 197 6 Semeniv V Bozhikiv selo na perehresti stolit Lviv Drukarski kunshti 2010 680 s PosilannyaBozhikiv Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Bozhikiv Portal Ternopilshina