Бла́нтер Матві́й Іса́кович (28 січня [10 лютого] 1903, Почеп, Чернігівська губернія — 27 вересня 1990, Москва, РРФСР) — радянський композитор.
Блантер Матвій Ісакович | |
---|---|
Народився | 28 січня (10 лютого) 1903[3] Почеп, Мглинський повіт, Чернігівська губернія, Російська імперія |
Помер | 27 вересня 1990[1][2] (87 років) Москва, СРСР[1] |
Поховання | Новодівичий цвинтар |
Країна | ![]() |
Діяльність | композитор, кінокомпозитор |
Alma mater | Q16669119? |
Членство | Спілка композиторів СРСР |
Роки активності | з 1920 |
Magnum opus | Катюша |
Нагороди | |
IMDb | ID 2169076 |
|
Біографічні відомості
Був одним з чотирьох дітей в родини купця Ісаака Борисовича Блантера (помер 1924) і актриси Тетяни Євгенівни Вовсі, родички Соломона Міхоелса та репресованого професора . Батько мав на станції Унеча стружковий завод та гасові склади, займався зерноторгівлею.
У Почепі навчався в реальному училищі, але ще до Першої світової війни сім'я переселилася до Курську.
В 1915—1917 роках навчався в Курському музичному училищі по класах фортепіано та скрипки; навесні 1917 року поїхав до Москви, де в 1917 — 1919 роках навчався в драматичному училищі Московського філармонічного товариства по класу скрипки О. Я. Могилевського. Займався композицією у (1920–1921).
У 1920—1921 керував музичною частиною естрадної студії «Мастофор».
У 1926—1927 — завідувач музичною частиною .
У 1930—1931 — завідувач музичною частиною .
У 1928—1929 — завідувач музичною частиною Театру вистав Будинку друку.
У 1932 — завідувач музичною частиною Пересувного театру журналу «Крокодил».
У 1932—1933 — завідувач музичною частиною Горьковського театру мініатюр.
У 1936 був призначений художнім керівником Державного джаз-оркестру СРСР.
Був членом
Займався творчістю до 1975 року. Є автором більш ніж 2 тис. пісень. До найпопулярніших пісень Блантера належать: «Катюша», «Чуєш…Ти чекай мене» (Жди меня), «Під зорями балканськими», «Пшениця золота», а також Футбольний марш. Великого поширення набули пісні Блантера про героїв громадянської війни в Україні — «Партизан та «Пісня про Щорса», в яких композитор використав інтонації українського народного мелосу.
М. І. Блантер — автор кількох оперет, у тому числі «На березі Амура» (1938, пост. 1939, Московський театр оперети), музики до спектаклів, кінофільмів, радіопостановок.
Помер 27 вересня 1990, (за іншими джерелами — 24 вересня), в Москві. Похований на Новодівичому кладовищі (дільниця № 10).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl3THlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQzVxY0djdk1qVXdjSGd0SlVRd0pUa3hKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Звання та премії
- Сталінська премія (1946) другого ступеня (1946) — за пісні «Під зірками балканськими», «В путь-доріжку далеку», «Моя кохана», «У лісі прифронтовому»
- Заслужений діяч мистецтв РРФСР (1947)
- Народний артист РРФСР(1965)
- орден «Знак Пошани» (1967)
- народний артист СРСР (1975)
- Герой Соціалістичної Праці (1983)
- два ордена Леніна (1973, 1983)
Сім'я
- Молодший брат композитора Яків Ісаакович Блантер загинув на фронті в перші дні Німецько-радянської війни (ВОВ).
- Перша дружина — балерина Ніна Ернестівна Шван.
- Син — журналіст Володимир Матвійович Блантер (писав під псевдонімами Володимир Полинин і Володимир Долінін), відповідальний секретар журналу «Природа», автор науково-популярних книг «Пророк у своїй вітчизні» (про М. К. Кольцова) та «Мама, Папа і Я». Йому присвячені пісні Матвія Блантера на вірші Михайла Ісаковського «Під зірками балканськими» та «Колискова».
- Двоюрідний брат — , професор Московського інституту нафтохімічної та газової промисловості, автор підручників «Електрообладнання нафтової та газової промисловості», «Радіотехніка та електроніка», «Промислова електроніка» та «Перетворювачі струму тягових підстанцій».
- Його син — доктор фізико-математичних наук , професор , автор довідників «Метод внутрішнього тертя в металознавчих дослідженнях», "Механічна спектроскопія металевих матеріалів"та"Internal Friction in Metallic Materials";
- Онук — фізик та металознавець Я. М. Блантер (н. 1967) — професор Делфтського технічного університету.
- Двоюрідний брат — , доктор технічних наук (1949), металознавець, завідувач кафедри МТ-4 (1951—1986), автор підручників «теорія термічної обробки», «Металознавство та термічна обробка», монографій «Фазові перетворення при термічній обробці сталі», «Методика дослідження металів та обробки дослідних даних».
- Дядько — Овсій Борисович Блантер (1882—1938) — був заарештований та розстріляний 4 липня 1938
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5qTDFCdlkyaGxjRjlpYkdGdWRHVnlMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFRYjJOb1pYQmZZbXhoYm5SbGNpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
.
Примітки
- Deutsche Nationalbibliothek Record #1034396412 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- Musicalics
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- . Архів оригіналу за 19 січня 2015. Процитовано 19 січня 2015.
- Автор народных песен жил на Никитском бульваре
- . Архів оригіналу за 19 січня 2015. Процитовано 19 січня 2015.
- Воспоминания Ирины Лозинской-Блантер[недоступне посилання з лютого 2019]
- Ф. М. Ворович о родословном древе семьи Блантер[недоступне посилання з червня 2019]
- . Архів оригіналу за 24 вересня 2015. Процитовано 19 січня 2015.
- . Архів оригіналу за 19 січня 2015. Процитовано 19 січня 2015.
- . Архів оригіналу за 17 травня 2014. Процитовано 19 січня 2015.
- . Архів оригіналу за 13 жовтня 2008. Процитовано 19 січня 2015.
- . Архів оригіналу за 3 вересня 2010. Процитовано 19 січня 2015.
- Информация о назначении Я. Блантера на должность профессора [ 19 січня 2015 у Wayback Machine.] на официальном сайте Делфтского технического университета
- . Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 19 січня 2015.
Посилання
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1977. — Т. 1 : А — Борона. — 542, [2] с., [38] арк. іл. : іл., табл., портр., карти с. — С. 490.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Blanter prizvishe Bla nter Matvi j Isa kovich 28 sichnya 10 lyutogo 1903 19030210 Pochep Chernigivska guberniya 27 veresnya 1990 Moskva RRFSR radyanskij kompozitor Blanter Matvij IsakovichNarodivsya28 sichnya 10 lyutogo 1903 3 Pochep Mglinskij povit Chernigivska guberniya Rosijska imperiyaPomer27 veresnya 1990 1990 09 27 1 2 87 rokiv Moskva SRSR 1 PohovannyaNovodivichij cvintarKrayina SRSRDiyalnistkompozitor kinokompozitorAlma materQ16669119 ChlenstvoSpilka kompozitoriv SRSRRoki aktivnostiz 1920Magnum opusKatyushaNagorodiIMDbID 2169076 Mediafajli u VikishovishiBiografichni vidomostiBuv odnim z chotiroh ditej v rodini kupcya Isaaka Borisovicha Blantera pomer 1924 i aktrisi Tetyani Yevgenivni Vovsi rodichki Solomona Mihoelsa ta represovanogo profesora Batko mav na stanciyi Unecha struzhkovij zavod ta gasovi skladi zajmavsya zernotorgivleyu U Pochepi navchavsya v realnomu uchilishi ale she do Pershoyi svitovoyi vijni sim ya pereselilasya do Kursku V 1915 1917 rokah navchavsya v Kurskomu muzichnomu uchilishi po klasah fortepiano ta skripki navesni 1917 roku poyihav do Moskvi de v 1917 1919 rokah navchavsya v dramatichnomu uchilishi Moskovskogo filarmonichnogo tovaristva po klasu skripki O Ya Mogilevskogo Zajmavsya kompoziciyeyu u 1920 1921 U 1920 1921 keruvav muzichnoyu chastinoyu estradnoyi studiyi Mastofor U 1926 1927 zaviduvach muzichnoyu chastinoyu U 1930 1931 zaviduvach muzichnoyu chastinoyu U 1928 1929 zaviduvach muzichnoyu chastinoyu Teatru vistav Budinku druku U 1932 zaviduvach muzichnoyu chastinoyu Peresuvnogo teatru zhurnalu Krokodil U 1932 1933 zaviduvach muzichnoyu chastinoyu Gorkovskogo teatru miniatyur U 1936 buv priznachenij hudozhnim kerivnikom Derzhavnogo dzhaz orkestru SRSR Buv chlenom Zajmavsya tvorchistyu do 1975 roku Ye avtorom bilsh nizh 2 tis pisen Do najpopulyarnishih pisen Blantera nalezhat Katyusha Chuyesh Ti chekaj mene Zhdi menya Pid zoryami balkanskimi Pshenicya zolota a takozh Futbolnij marsh Velikogo poshirennya nabuli pisni Blantera pro geroyiv gromadyanskoyi vijni v Ukrayini Partizan ta Pisnya pro Shorsa v yakih kompozitor vikoristav intonaciyi ukrayinskogo narodnogo melosu M I Blanter avtor kilkoh operet u tomu chisli Na berezi Amura 1938 post 1939 Moskovskij teatr opereti muziki do spektakliv kinofilmiv radiopostanovok Pomer 27 veresnya 1990 za inshimi dzherelami 24 veresnya v Moskvi Pohovanij na Novodivichomu kladovishi dilnicya 10 Mogila Matviya Blantera na Novodivichomu kladovishiZvannya ta premiyiStalinska premiya 1946 drugogo stupenya 1946 za pisni Pid zirkami balkanskimi V put dorizhku daleku Moya kohana U lisi prifrontovomu Zasluzhenij diyach mistectv RRFSR 1947 Narodnij artist RRFSR 1965 orden Znak Poshani 1967 narodnij artist SRSR 1975 Geroj Socialistichnoyi Praci 1983 dva ordena Lenina 1973 1983 Sim yaMolodshij brat kompozitora Yakiv Isaakovich Blanter zaginuv na fronti v pershi dni Nimecko radyanskoyi vijni VOV Persha druzhina balerina Nina Ernestivna Shvan Sin zhurnalist Volodimir Matvijovich Blanter pisav pid psevdonimami Volodimir Polinin i Volodimir Dolinin vidpovidalnij sekretar zhurnalu Priroda avtor naukovo populyarnih knig Prorok u svoyij vitchizni pro M K Kolcova ta Mama Papa i Ya Jomu prisvyacheni pisni Matviya Blantera na virshi Mihajla Isakovskogo Pid zirkami balkanskimi ta Koliskova Dvoyuridnij brat profesor Moskovskogo institutu naftohimichnoyi ta gazovoyi promislovosti avtor pidruchnikiv Elektroobladnannya naftovoyi ta gazovoyi promislovosti Radiotehnika ta elektronika Promislova elektronika ta Peretvoryuvachi strumu tyagovih pidstancij Jogo sin doktor fiziko matematichnih nauk profesor avtor dovidnikiv Metod vnutrishnogo tertya v metaloznavchih doslidzhennyah Mehanichna spektroskopiya metalevih materialiv ta Internal Friction in Metallic Materials Onuk fizik ta metaloznavec Ya M Blanter n 1967 profesor Delftskogo tehnichnogo universitetu Dvoyuridnij brat doktor tehnichnih nauk 1949 metaloznavec zaviduvach kafedri MT 4 1951 1986 avtor pidruchnikiv teoriya termichnoyi obrobki Metaloznavstvo ta termichna obrobka monografij Fazovi peretvorennya pri termichnij obrobci stali Metodika doslidzhennya metaliv ta obrobki doslidnih danih Dyadko Ovsij Borisovich Blanter 1882 1938 buv zaareshtovanij ta rozstrilyanij 4 lipnya 1938 Budinok v Pochepi u yakomu narodivsya Matvij Blanter PrimitkiDeutsche Nationalbibliothek Record 1034396412 Gemeinsame Normdatei 2012 2016 d Track Q27302d Track Q36578 Musicalics d Track Q63484499 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Arhiv originalu za 19 sichnya 2015 Procitovano 19 sichnya 2015 Avtor narodnyh pesen zhil na Nikitskom bulvare Arhiv originalu za 19 sichnya 2015 Procitovano 19 sichnya 2015 Vospominaniya Iriny Lozinskoj Blanter nedostupne posilannya z lyutogo 2019 F M Vorovich o rodoslovnom dreve semi Blanter nedostupne posilannya z chervnya 2019 Arhiv originalu za 24 veresnya 2015 Procitovano 19 sichnya 2015 Arhiv originalu za 19 sichnya 2015 Procitovano 19 sichnya 2015 Arhiv originalu za 17 travnya 2014 Procitovano 19 sichnya 2015 Arhiv originalu za 13 zhovtnya 2008 Procitovano 19 sichnya 2015 Arhiv originalu za 3 veresnya 2010 Procitovano 19 sichnya 2015 Informaciya o naznachenii Ya Blantera na dolzhnost professora 19 sichnya 2015 u Wayback Machine na oficialnom sajte Delftskogo tehnicheskogo universiteta Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 19 sichnya 2015 PosilannyaUkrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1977 T 1 A Borona 542 2 s 38 ark il il tabl portr karti s S 490