Археологія Осетії — археологічні дослідження на території Північної й Південної Осетії, що проводяться з метою вивчення первісних суспільств.
Старокам'яна доба
За Міндельського зледеніння льодовик покривав всю Осетинську рівнину до Сунженського хребта. За Рисського заледеніння льодовик доходив приблизно до сучасного міста Беслан. За Вюрмського заледеніння льодовик не виходив на рівнину, але мітився у межах Скелястого хребта.
Найдавніша стоянка людини на території Північної Осетії (близько 150 тисяч років тому) розташована біля хутора Попов, в 4 км на північний захід від Володикавказа, й належить до Ашельської культури, носіями якої були ранні неандертальці. На цій стоянці виявлені кам'яні заготовки, сколи, пластинки, ручні рубила.
Стоянки давньокам'яної доби виявлені у околицях Володикавказа й Цхінвалі, у селищ Карджин, Заманкул, Заронд-Батако, Пічиджин, Дзагіна, Морго, Цру та інших. Видатне наукове значення мають печерні поселення в , печера Містулагті-Лагат біля селища Кобан й високогірний печерний табір мисливців біля селища Цон.
Стоянки Мустьєрської культури (30-40 тис. років тому) виявлено у селищ Редант-1, поселень Карджин, Заманкул, Старий Батакоюрт.
Середньокам'яна доба
Перехід від пізньо-давньокам'яної доби до середньокам'яної доби на Передкавказзі стався 12 тисяч років тому з остаточним відступом льодовика. Потепління клімату дозволило освоєння гірських районів Кавказа.
Закріплюючи кам'яні пластинки-вкладиші в дерев'яній або кістяний основі, люди навчилися виготовляти складені знаряддя. З кістки й рогу робили голки, шила, наконечники для копій. Винахід лука і стріл полегшило полювання на дрібних тварин й птахів. Господарство було привласнюючим: полювання, риболовля та збирання диких плодів.
З багатьох поселень середньокам'яної доби найкраще вивчені стоянки в гроті Саулагат в та біля селища Комарове під Моздоком. Тут виявлено безліч скребків, наконечників стріл, пластинок-вкладишів для складових знарядь.
Новокам'яна доба
Перехід від середньокам'яної до новокам'яної доби на Передкавказзі стався біля 8 тисяч років тому. Кавказ став одним з раннім країв землеробства. За «неолітичної революції» розвинулося розведення одомашнених тварин; були винайдені ткацтво, прядіння, ліпка, випал гончарного посуду, лощіння, свердління каміння; гарно загострені сокири та інший інструмент дали поштовх використанню дерева у будівництві й побутових речей.
У відкриті новокам'яні поселення, а також родовища кременю й майстерні, де з видобутого каменю виготовляли знаряддя праці. Іншу новокам'яні поселення виявлено у селищах Рустау, Калет, Нагутні й Цнеліс.
Мідна доба
У IV тисячолітті до Р. Х. з'явилися вироби з міді, що не були достатньо твердими, щоб замінити камінні знаряддя.
Відомо кілька поселень цього часу в околицях Цхінвалі й Кобана. У них мешкали землероби й скотарі. Їх невеликі селища розташовувалися групами поблизу річок. Виявлено окремі мідні речі (цвяхи, сережки) серед кам'яних знарядь, прикрас й глиняного посуду.
Бронзова доба
З винаходом бронзи починається бронзовий вік, що тривав III й II тисячоріччя до Р. Х. Бронза (сплав міді з оловом або іншими кольоровими металами) набагато твердіше й міцніше міді; з неї почали виготовляти знаряддя праці, зброю, прикраси.
За бронзової доби помітно прискорився розвиток суспільства. Вигідне географічне розташування на стику Східної Європи й Західної та Центральної Азії, гірничорудні багатства, високий рівень виробничого господарства перетворили Кавказ на один зі світових центрів бронзової металургії. Були встановилися торгові стосунки з племенами північних Надчорноморсько-надкаспійських степів й державами Близького Сходу. Кавказьку бронза у вигляді сировини або готових виробів розвозили по всій Південно-Східній Європі.
За бронзової доби почалося розшарування суспільства: у родах й племенах виділяється жерці й військові вожді.
Бронзова доба поділяється на 3 етапи: ранню, середню та пізню бронзу.
Рання бронзова доба
За ранньої бронзи на території Осетії мешкали племена куро-аракської, майкопської й давньоямної культури.
Бронзу отримували, сплавляючи мідь з сурмою й миш'яком.
Куро-аракська культура
Носіями куро-аракської культури були осілі скотарські й землеробські племена були поширені на Центральний й Північно-Східний Кавказ, Закавказзя, частину Ірану, Туреччини, Сирії та Ізраїлю.
Для оранки користувалися примітивною сохою, в яку впрягали волів. Сіяли пшеницю й ячмінь, врожай прибирали за допомогою вигнутих серпів з крем'яними пластинками-вкладишами. Зерно мололи на кам'яних зернотерках. Розвиток відгонного скотарства й освоєння літніх альпійських пасовищ призвели до заселення гірських районів. Повний цикл металургійного виробництва — від видобутку мідної руди до виготовлення бронзових знарядь праці, зброї та прикрас. Значних успіхів досягло гончарство й ткацтво (вовна, льон простого плетіння). Кераміка відрізнялася досконалістю ручної ліпки й різноманітністю форм. Посуд прикрашали рельєфним орнаментом.
Селища розташовано на природних височинах, з будинками з каменю або сирцевої цегли. Для пересування використовували дерев'яні вози.
Майкопська культура
Племена майкопської культури були сучасниками племенам куро-аракської культури; сформувалися за участю східноєвропейських й близькосхідних племен. Майкопці ніколи не мешкали у горах й займали землі Передкавказької рівнини.
Господарством культури було переважно скотарство й у меньшому ступені землеробство; висока майстерність майкопських ремісників у виготовленні бронзових виробів (сокири, ножі, деталі кінські вуздечки, фігурки тварин, котли з листової бронзи); тонкостінний керамічний посуд округлої або яйцеподібної форми; залишки вовняних й лляних тканин.
Майкопські поселення розташовані у важкодоступних місцях, іноді огородженні кам'яними стінами. Є припущення, що майкопцям була відома верхова їзда.
Давньоямна культура
Північніше майкопців, у степу мешкали племена давньоямної культури, що були скотарями й хліборобами. Цю культуру відрізняють гостродонний посуд й шпильки, схожі на молоточки.
Середня бронзова доба
Середня бронзова доба тривала від кінця ІІІ до середини ІІ-го тисячоріччя до Р. Х. за якої в Осетії були поширені племена північнокавказької й катакомбної культур.
Бронзу отримували домішуваючи до міді олово. Вироби з бронзи стали міцнішими й різноманітнішими. До кінця III тисячоліття до Р. Х. майстри перейшли від переважно кування бронзових виробів до виливання у підготовлених формах формах. Успіхи металургії поліпшили хліборобство й ремісництво та розширили торгівлю з сусідніми племенами.
Північнокавказька культура
Племена культури пасли дрібну й велику рогату худобу; сіяли ячмінь й пшеницю; тримали коней для верхової їзди; кераміка й бронзові речі були прикрашені шнуровим візерунком; глиняний посуд відрізнявся округлою сплощенної форми.
Катакомбна культура
Катакомбці змінили давньоямників степу. Вони займались скотарством, легко пересувалися по степу на дерев'яних возах з масивними цільними колесами; у поховання виявлені характерні глиняні курильниці для пахощів.
Пізня бронзова доба
За пізньої бронзи у Північній Осетії та у суміжних країнах Передкавказзя існувала кобанська культура.
У степу катакомбна культура була витіснена племенами зрубної культури пізньої бронзової доби.
Зрубна культура
Зрубна культура відрізнялася зрубами у могилах.
За ранньої залізної доби зрубну культуру змінила .
Більшість дослідників вважають степові племена давньоямної, катакомбної й зрубної культур різними хвилями давніх індоєвропейців.
Кобанська культура
У 1869 році в селищі Уаллаг-Кобан на землях тагаурського алдара Хабоша Канукова були виявлені бронзові високомистецькі вироби з розмитих могил: зброя й прикраси із стародавніх могил.
Кобанська культура пізньої бронзи й раннього заліза названа за місцевістю перших знахідок. Кобанці займали гірські ущелини й передгірні долини Центрального Кавказу по обидва боки від Головного хребта.
Періодизація кобанської культури
Культура поділяється на 4 етапи: чотири етапи:
- XIV—XIII сторіччя до Р. Х. — ранній період, коли на основі досягнень бронзової доби Кавказу, Південно-Східної Європи й Передньої Азії формувалася нова самобутня кобанська культура;
- XII—X сторіччя до Р. Х. — період розквіту кобанської культури, коли вона придбала свої класичні форми;
- IX—VII сторіччя до Р. Х. — період переходу від бронзової до залізної доби; початок активного спілкування кобанців зі скіфами;
- VI—IV сторіччя до Р. Х. — пізньокобанський період; відбувалося тісне співробітництво й змішання кобанців зі скіфами.
Походження культури
Ім'я носіїв кобанської культури не відомі. Також не виявлено пряме етнічне й культурне насліддя для будь-якої відомої кавказької мовної групи. Основна сучасна теорія, що говорить про місцеве походження Кобанської культури (О. П. Смирнов, Є. І. Крупнов, В. Л. Янін та інші). Ймовірно, що основою кобанської спільноти є місцеві носії передгірних й гірських культур середньо-бронзової доби (2500—1900 роки до Р. Х.). В цілому дослідники, що дотримуються цієї теорії, відносять формування предків кобанських племен до періоду зародження Кавкасіонського антропологічного типу європеоїдної раси — тобто бронзової доби на Кавказі.
Попередня — північнокавказька культура, наступна — сарматська культура та, ймовірно, деякі інші місцеві культури сарматської доби.
Інші гіпотези походження
О. П. Смирнов вважав, що кобанці, як у культурному, так й в етнічному плані, були близькі населенню гірського Криму, яке у свою чергу було нащадками кімерійців. Кімерійці здійснювали через Кавказ військові походи з українського степу до Малої Азії.
М. М. Іващенко стверджував: "головним носієм так званої "кобанської «бронзової культури були колхи». Проте, на думку ряду дослідників племена кобанської культури були нахомовні.
На початку XX сторіччя, на підставі лише зовнішньої схожості кобанських ілюстрацій з речами гальштатської культури Наддунав'я, Г. Вільке й М. Герпес, пояснили досягнення бронзи Кавказу масовим переселенням дунайських племен металургів. Тільки у 1935 році А. А. Іессену у спеціальній роботі, присвяченій історії металургії міді на Кавказі, вдалося показати повну безпідставність теорії «дунайських» запозиченні.
Мова кобанців невідома, проте є припущення, що вона могла бути індоєвропейською. На Кавказі імена найбільших гірських вершин й річок, як і саме слово «Кавказ», пояснюються з індоєвропейських мов.
Скіфський вплив
Значний культурно-господарський вплив на кобанців справили скіфи. У 700—500 роках до Р. Х. племена скіфської й скіфоподібної культури посунулися на Передкавказзя, вступили у контакт з місцевим населенням й сформували поліетнічну аристократію (ймовірно, більшість північнокавказьких курганних поховань того періоду належали подібній шляхті). За історичними джерелами відомо, що через Кавказ (у тому числі через землі кобанців) скіфи здійснювали свої військові походи до Малої Азії. Ці фактори припускають участь скіфів у етногенезі пізніх кобанських племен. Сліди скіфської культури на Передкавказзі зникають у 600—400 роках до Р. Х., що, ймовірно, свідчить про повну асиміляцію кочових скіфів місцевими осілими племенами меотської й кобанської культур. Навпроти, в українських степах культура нескіфських народів зберігає скіфський вигляд до 300 року до Р. Х..
Значний культурно-господарський вплив на кобанців справили скіфи. У 700—500 роках до Р. Х. племена скіфської й скіфоїдної культури посунулися на Передкавказзя, вступили у контакт з місцевим населенням й сформували поліетнічну аристократію (ймовірно, більшість північнокавказьких курганних поховань того періоду належали подібній шляхті). Ймовірно, що цьому часу належать найменування найбільших Кавказьких гірських вершин й річок, як й саме слово «Кавказ», пояснюються з індоєвропейських мов.
За історичними джерелами відомо, що через Кавказ (у тому числі через землі кобанців) скіфи здійснювали свої військові походи до Малої Азії. Ці фактори припускають участь скіфів у етногенезі пізніх кобанських племен. Сліди скіфської культури на Передкавказзі зникають у 600—400 роках до Р. Х., що, ймовірно, свідчить про повну асиміляцію кочових скіфів місцевими осілими племенами й кобанської культур. Навпроти, в українських степах культура нескіфських народів зберігає скіфський вигляд до 300 року до Р. Х..
Військові маршрути скіфів пролягали Передкавказзям й Закавказзям. Вторгнення кінних загонів кочовиків до Передньої Азії відбувалося Чорноморським узбережжя, через перевали Великого Кавказу та понад Каспійським морем. Скіфи освоїли закавказьку сторону Кавказького хребта, де за даними археології, їх зона постійної присутності була на північ від річки Кура й на захід від Арагві. З початком походів скіфських походів до Передньої Азії (VII ст. до Р. Х.), вони осідали серед носіїв кобанської культури. Скіфи встановили контроль над перевальними шляхами, якими користувалися влітку. Кобанські металурги-зброяри супроводжували скіфів у їх передньоазійських походах, що підтверджують археологічні знахідки кобанської культури у південних районах Закавказзя й у Передній Азії.
Тісна взаємодії скіфів й кобанців, принаймні на рівні аристократії підтверджує інвентар піздньокобанських могильників, де поєднуються традиційні кобанські й скіфські риси. Серед кобанських мистецьких виробів є зображення скіфів: кінний та піший скіфські воїни на бронзовому поясі з Тліїського могильника й глиняні фігурки бородатих скіфів в типових гострих шапках. До V ст. до Р. Х. скіфські елементи у кобанській культурі стають настільки численними, що вона стає скіфоїдною культурою.
Завдяки культурним зв'язкам скіфів з народами Передньої Азії й Кавказу склалися самобутні риси скіфської класичної культури, в тому числі «звіриний стиль» скіфського мистецтва.
«Кобанські» племена
За кобанської доби на початку I тисячоріччя до Р. Х. на зміну родовій громаді прийшла територіально-громадська (сусідська) громада.
Дослідники вважають, що кобанці поділялися на 3 великих племінні союзи, що відповідають 3-ом варіантам кобанської культури, що розрізняють археологи:
- центральний племінний союз (він займав нинішню територію Осетії),
- західний племінний союз,
- східний племінний союз.
На чолі племен і союзів, особливо в скіфський час, стояла військова аристократія — прошарок професійних воїнів на чолі з вождями.
Зовнішні стосунки кобанців
Знахідки кобанських речей вказують на торгові стосунки окрім сусідніх кавказьких народів, також з племенами Криму, Північного Причорномор'я, Передньої Азії, й навіть з високорозвиненими центрами бронзової металургії — Луристанським (Західний Іран) та Карпато-Дунайським (Австрія, Богемія, Баварія).
На останньому етапі кобанці перебували під сильним впливом скіфської культури. Скіфи користувалися кавказьким проходом у Закавказзя для своїх походів у Малу Азії.
Кобанське житло
Селища кобанців розташовувалися на пагорбах, або високих берегах річок, на відрогах гір біля виходу з ущелин або в гірських долинах. Іноді поселення захищали валом й ровом, але частіше ніяких укріплень не було. Квартали, житлових будинків, господарських будівель, ремісничих майстерень й святилищ, поділялися вузькими, мощеними бруківкою вулицями. Будинки будували з каменю, або на кам'яній основі зводили турлучні стіни (плетений каркас, що обмазаний глиною). Всередині будинків влаштовували відкриті кам'яні вогнища для приготування їжі та обігріву. Підлоги в приміщеннях посипали глиною або клали з плоских кам'яних плит. Двосхилі дахи спиралися на дерев'яні стовпи.
Кобанське господарство
Основним заняттям населення було скотарство. Сам за кобанської культури склалася традиційна для Центрального Кавказу відгонно-пасовищна система, коли влітку худобу утримували на полонинах, а взимку переганяли на рівнину у місця з досить теплим кліматом. У горян переважали вівці, а у степовиків — велика рогата худоба. Крім овець та корів населення тримало буйволів й волів для упряжки, а на рівнині ще й тримали свиней та домашнього птаха. Важливе місце було у розведенні двох порід коней: верховим й ваговозам.
Орним землеробством займалися на рівнині й у гірських долинах. Орали дерев'яної сохою. Сіяли ячмінь, пшеницю, просо, жито, гречку. Для збору врожаю користувалися бронзовими, а у пізньокобанський період — залізними серпами. Молотили широкими дошками з вбитими в них кремінними стрижнями. Зібраний урожай зсипали в ями-сховища. Борошно мололи на кам'яних зернотерках.
Додатково кобанці збирали дикі плоди, полювали й рибалили. Полювали на благородного оленя, козулю, ведмедя, кабана, дику козу, вовка, лисицю, куницю, видру, на лісових й польових птахів. Сцени полювання часто за допомогою собак були зображені на мистецьких виробах. Рибалили на бронзові рибальські гачки, кам'яні грузила, а ще, можливо, загати, мережі та інші пристосування; ловили сома й червону рибу, севрюгу, сазана, форель.
Кобанське ремісництво
Було високо розвинуті виробництво металевих виробів, гончарстві, ткацтві, в обробці кістки й каменю. Тканини з вовни і льону мали грубе плетиво, їх ткали на верстаті. Одяг шили з тканини, шкіри й повсті бронзовими або кістяними голками.
Гончарі ліпили посуд на підставці, що обертається або користувалися гончарним кругом. Лощену поверхню кераміки часто прикрашав орнамент. Посуд різного розміру й призначення: горщики, глечики, великі корчаги, миски, кружки. Відомий фігурний посуд у формі маленького чобота.
Каменерізи виробляли для ремісників по металу тиглі, песто й ливарні форми, а для побуту — зернотерки, рибальські грузила, деталі молотильних дощок.
Ремісники-косторізи могли пом'якшувати кістки й роги, різали, стругали, шліфували, полірували, свердлили й художньо вирізали. З кістки й рогу виробляли знаряддя для • ткацтва, обробки шкіри та кераміки, гребінки для розчісування вовни, голки, прикраси.
Кобанська металургія
Кобанська бронза була високоякісною, бо містила достатню олова. Олово видобували у Осетії: в верхів'ях річок Квіріли, Джоджори й Великий Ліахві. Бронзі масивні кільця, кинджали, або просто бронзові злитки слугували у якості грошових розрахунків.
На поселеннях виявлені майстерні металургів з плавильними печами, тиглями й ковшами для рідкого металу, ливарні формами й бронзовими заготовками виробів. Ремісники користувалися методами лиття у формах або за восковою моделлю, вибивання прикрас з бронзового листа по матриці, кування, карбування та різьблення. До наших часів збереглися безліч бронзових кобанських виробів: знаряддя праці (мотики, сокири, серпи, голки), зброя (бойові сокири, наконечники копій, кинджали, булави), прикраси (пояса і пряжки, шпильки, браслети, ніжні кільця, намиста, підвіски, фібули), литі фігурки людей й тварин. З листової бронзи кували посуд: великі й малі вази, миски, кружки, чаші, котли й черпаки.
Освоєння кобанцями металургії заліза 1000 років до Р. Х., що спочатку використовувалося для інкрустації бронзи й за пізньокобанського періоду справило поштовх для розвитку господарства та військової справи, коли вироби переважно виготовлялися з заліза.
Кобанська зброя
У кобанців існували військові княжі дружини, що за скіфської доби брали участь у відомих скіфських малоазійських походах. На кобанських могильниках виявлена численна зброя: кинджали, мечі, бойові сокири, луки, стріли, списи, дротики, булави й молоти. До захисного спорядження відносяться: широкі бронзові пояси, багатовиткові бойові браслети, бронзові шоломи, шкіряні панцири з бронзовими пластинами. Збруя для коней: на поясах зі відомого Тлійського могильника присутнє зображення бойових колісниць, але кінської упряжі від них не знайдено; добре збереглися деталі вуздечок, бляшки, підвіски, дзвіночки з спорядження верхових коней.
Кобанська релігія
Місцями сімейного поклоніння були жертовники поруч або всередині будинку. Жертовником був глинобитний майданчик розміром менше 1 м2, що зрідка обгороджували камінням, та іноді поруч споруджували вогнище. На жертовниках виявлено кістки тварин, мініатюрні глиняні моделі посудин, коліс від возів, кухлик для лиття бронзи, а також статуетки людей й тварин.
На найважкодоступному для ворога місці у кожному поселенні споруджували селищний храм. Існували племінні святилища всіх нащадків й союзів кобанських племен. Одне з племінних капіщ, було виявлено у Дигорській ущелині, біля селища Махчеськ. Там була виявлена гранітна плита із зображенням лабіринту — космічного символу руху сонця й людського життя. Ймовірно, що на попередньому місці племінного кобанського капіща стоїть — одне з найвідоміших осетинських поганських капищ.
Релігійне значення мали кобанські амулети, навершя палиць, руків'я кинджалів з об'ємними зображеннями тварин, фігурки людей й звірів. Особливо численні фігурки барана або баранячої голови. У багатьох арійських народів образ барана пов'язано з поняттям «фарна» — благодаті, добробуту й миру. Існують також припущення про поклонінні кобанців богам сонця, родючості, полювання та духам предків.
Кобанське мистецтво
Уобанські бронзові вироби майже всі були мистецькими творами: вкриті візерунком й малюнками сокири, кинджали зі скульптурними руків'ям, пряжки й паски з гравірованими зображеннями. Жіночі й чоловічі прикраси кобанців зберігаються у кращих музеях світу.
Поширений візерунок кобанських ремісників — геометричний, особливо часто з різних видів свастики. Використовували методи гравіювання й інкрустації. Крім фантастичних звірів, на малюнках зображені коні, олені, собаки, птахи, риби й змії. Литі фігурки зображують птахів, баранів, биків, коней, собак. Ймовірно, що сцени з людьми й тваринами на бронзових поясах присвячені героям епосу кобанців.
Жіноче вбрання налічувало безліч ювелірних виробів: голову прикрашали віночком або шпилькою, скроневими підвісками, нашивними бляшками, намистом, бісером й навісками різної форми; на шиї носили обручі-гривни, намиста з сердолікових бус; на руках і ногах браслети; одяг скріплювали застібками-фібулами. Чоловічих прикрас менше за жіночі: бронзові шнури, бляшки, скроневі кільця, браслети.
Традиції кобансько-скіфського мистецтва продовжили за скіфо-савроматської доби. Мистецька спадщина кобанської культури добре простежується в культурі середньовічної Аланії та у сучасному осетинському прикладному мистецтві.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlk1TDFOamVYUm9hV0Z1WDIxaGRHVnlhV0ZzWDJOMWJIUjFjbVZmWTJGMVkyRnpkWE11Y0c1bkx6STFNSEI0TFZOamVYUm9hV0Z1WDIxaGRHVnlhV0ZzWDJOMWJIUjFjbVZmWTJGMVkyRnpkWE11Y0c1bi5wbmc=.png)
Залізна доба
Рання залізна доба
За ранньої залізної доби у Північній Осетії зберігається кобанська культура (існувала до 300 року до Р. Х.).
У степу зрубна культура змінюється на скіфську. Скіфи (саки) прийшли з Заволжжя й опанували степи Передкавказзя до Озівського моря й Дону відкинувши кімерійців (носії катакомбної культури) у Західну Грузію. У 7 сторіччі до Р. Х. вони розпочинають свої військові походи у Передню Азію. Для походів використовували чорноморське узбережжя, Кавказькі перевали й каспійське узбережжя. Через перевали походи здійснювалися влітку. Скіфами було підкорене усе Закавказзя, звідки прочурхали до Малої Азії кімерійців й створили Скіфське царство (Ішкуза) з центром в Азербайджані, що проіснувало там майже сторіччя. Кобанська еліта зрослася зі скіфською. Можливо назви головних гір й річок Кавказа мають індоєвропейське походження саме з цих часів. Риси пізньо-кобанської культури стали скіфоїдними. Присутні зображення скіфів у кобанському мистецтві (Тліїський могильник). Класичні риси скіфської культури з мистецьким «звіриним стилем» склалося саме за період співпраці скіфів з народом кобанської культури часів їх передньоазійських походів. Мідійське царство спромоглося відновити сили й протурити скіфів з Закавказзя. Після чого скіфи повернули свою експансію на запад за Дон в українські степи.
Джерело
- М. М. Блиев, Р. С. Бзаров, История Осетии с древнейших времен до конца XIX века [ 3 березня 2019 у Wayback Machine.], Владикавказ: Ир, 2000. — 354 с. — ISBN 5-7534-0671-8
Примітки
- 3-е изд. БСЭ Т. 12, 1973
- Археология: Учеб. для ВУЗов / Под редакцией акад. РАН В. Л. Янина. — М. : Моск. ун-та, 2006. — 608 с. — 5000 экз. — ББК 63.4. — УДК 902(G). — ISBN 5-211-06038-5., с. 262.
- . neolitica.ru. Архів оригіналу за 10 липня 2018. Процитовано 28 лютого 2019.
- Смирнов А. П. Скифы: моногр. / Отв. ред. П. Д. Либеров. — АН СССР. Институт археологии. — М. : Наука, 1966. — 200 с. : с ил. — (Из истории мировой культуры). — 47 000 экз. с. 82, 170.
- . web.archive.org. 12 грудня 2011. Архів оригіналу за 12 грудня 2011. Процитовано 28 лютого 2019.
- . vseprosto.com. Архів оригіналу за 7 березня 2019. Процитовано 28 лютого 2019.
- Смирнов А. П. Скифы: моногр. / Отв. ред. П. Д. Либеров. — АН СССР. Институт археологии. — М. : Наука, 1966. — 200 с. : с ил. — (Из истории мировой культуры). — 47 000 экз., с. 82—83.
- Смирнов А. П. Скифы: моногр. / Отв. ред. П. Д. Либеров. — АН СССР. Институт археологии. — М. : Наука, 1966. — 200 с. : с ил. — (Из истории мировой культуры). — 47 000 экз. стор. 82
- Крупнов Е. И. Древняя история Северного Кавказа: монгр. / Отв. ред. А. П. Смирнов. — АН СССР. Институт археологии. — М. : Наука, 1960. — 521 с. : с ил. — 2000 экз., с. 66—67, 70—75.
- Археология: Учеб. для ВУЗов / Под редакцией акад. РАН В. Л. Янина. — М. : Моск. ун-та, 2006. — 608 с. — 5000 экз. — ББК 63.4. — УДК 902(G). — ISBN 5-211-06038-5., с. 313—314, 326.
Посилання
- Осетия // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп. т.). — СПб., 1890—1907. (рос. дореф.)
- Скифы. Открытия советских археологов. 1974г. [ 9 квітня 2016 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Arheologiya Osetiyi arheologichni doslidzhennya na teritoriyi Pivnichnoyi j Pivdennoyi Osetiyi sho provodyatsya z metoyu vivchennya pervisnih suspilstv Starokam yana dobaZa Mindelskogo zledeninnya lodovik pokrivav vsyu Osetinsku rivninu do Sunzhenskogo hrebta Za Risskogo zaledeninnya lodovik dohodiv priblizno do suchasnogo mista Beslan Za Vyurmskogo zaledeninnya lodovik ne vihodiv na rivninu ale mitivsya u mezhah Skelyastogo hrebta Najdavnisha stoyanka lyudini na teritoriyi Pivnichnoyi Osetiyi blizko 150 tisyach rokiv tomu roztashovana bilya hutora Popov v 4 km na pivnichnij zahid vid Volodikavkaza j nalezhit do Ashelskoyi kulturi nosiyami yakoyi buli ranni neandertalci Na cij stoyanci viyavleni kam yani zagotovki skoli plastinki ruchni rubila Stoyanki davnokam yanoyi dobi viyavleni u okolicyah Volodikavkaza j Chinvali u selish Kardzhin Zamankul Zarond Batako Pichidzhin Dzagina Morgo Cru ta inshih Vidatne naukove znachennya mayut pecherni poselennya v pechera Mistulagti Lagat bilya selisha Koban j visokogirnij pechernij tabir mislivciv bilya selisha Con Stoyanki Mustyerskoyi kulturi 30 40 tis rokiv tomu viyavleno u selish Redant 1 poselen Kardzhin Zamankul Starij Batakoyurt Serednokam yana dobaPerehid vid pizno davnokam yanoyi dobi do serednokam yanoyi dobi na Peredkavkazzi stavsya 12 tisyach rokiv tomu z ostatochnim vidstupom lodovika Poteplinnya klimatu dozvolilo osvoyennya girskih rajoniv Kavkaza Zakriplyuyuchi kam yani plastinki vkladishi v derev yanij abo kistyanij osnovi lyudi navchilisya vigotovlyati skladeni znaryaddya Z kistki j rogu robili golki shila nakonechniki dlya kopij Vinahid luka i stril polegshilo polyuvannya na dribnih tvarin j ptahiv Gospodarstvo bulo privlasnyuyuchim polyuvannya ribolovlya ta zbirannya dikih plodiv Z bagatoh poselen serednokam yanoyi dobi najkrashe vivcheni stoyanki v groti Saulagat v ta bilya selisha Komarove pid Mozdokom Tut viyavleno bezlich skrebkiv nakonechnikiv stril plastinok vkladishiv dlya skladovih znaryad Novokam yana dobaPerehid vid serednokam yanoyi do novokam yanoyi dobi na Peredkavkazzi stavsya bilya 8 tisyach rokiv tomu Kavkaz stav odnim z rannim krayiv zemlerobstva Za neolitichnoyi revolyuciyi rozvinulosya rozvedennya odomashnenih tvarin buli vinajdeni tkactvo pryadinnya lipka vipal goncharnogo posudu loshinnya sverdlinnya kaminnya garno zagostreni sokiri ta inshij instrument dali poshtovh vikoristannyu dereva u budivnictvi j pobutovih rechej U vidkriti novokam yani poselennya a takozh rodovisha kremenyu j majsterni de z vidobutogo kamenyu vigotovlyali znaryaddya praci Inshu novokam yani poselennya viyavleno u selishah Rustau Kalet Nagutni j Cnelis Midna dobaU IV tisyacholitti do R H z yavilisya virobi z midi sho ne buli dostatno tverdimi shob zaminiti kaminni znaryaddya Vidomo kilka poselen cogo chasu v okolicyah Chinvali j Kobana U nih meshkali zemlerobi j skotari Yih neveliki selisha roztashovuvalisya grupami poblizu richok Viyavleno okremi midni rechi cvyahi serezhki sered kam yanih znaryad prikras j glinyanogo posudu Bronzova dobaZ vinahodom bronzi pochinayetsya bronzovij vik sho trivav III j II tisyachorichchya do R H Bronza splav midi z olovom abo inshimi kolorovimi metalami nabagato tverdishe j micnishe midi z neyi pochali vigotovlyati znaryaddya praci zbroyu prikrasi Za bronzovoyi dobi pomitno priskorivsya rozvitok suspilstva Vigidne geografichne roztashuvannya na stiku Shidnoyi Yevropi j Zahidnoyi ta Centralnoyi Aziyi girnichorudni bagatstva visokij riven virobnichogo gospodarstva peretvorili Kavkaz na odin zi svitovih centriv bronzovoyi metalurgiyi Buli vstanovilisya torgovi stosunki z plemenami pivnichnih Nadchornomorsko nadkaspijskih stepiv j derzhavami Blizkogo Shodu Kavkazku bronza u viglyadi sirovini abo gotovih virobiv rozvozili po vsij Pivdenno Shidnij Yevropi Za bronzovoyi dobi pochalosya rozsharuvannya suspilstva u rodah j plemenah vidilyayetsya zherci j vijskovi vozhdi Bronzova doba podilyayetsya na 3 etapi rannyu serednyu ta piznyu bronzu Rannya bronzova doba Za rannoyi bronzi na teritoriyi Osetiyi meshkali plemena kuro arakskoyi majkopskoyi j davnoyamnoyi kulturi Bronzu otrimuvali splavlyayuchi mid z surmoyu j mish yakom Kuro arakska kultura Nosiyami kuro arakskoyi kulturi buli osili skotarski j zemlerobski plemena buli poshireni na Centralnij j Pivnichno Shidnij Kavkaz Zakavkazzya chastinu Iranu Turechchini Siriyi ta Izrayilyu Dlya oranki koristuvalisya primitivnoyu sohoyu v yaku vpryagali voliv Siyali pshenicyu j yachmin vrozhaj pribirali za dopomogoyu vignutih serpiv z krem yanimi plastinkami vkladishami Zerno mololi na kam yanih zernoterkah Rozvitok vidgonnogo skotarstva j osvoyennya litnih alpijskih pasovish prizveli do zaselennya girskih rajoniv Povnij cikl metalurgijnogo virobnictva vid vidobutku midnoyi rudi do vigotovlennya bronzovih znaryad praci zbroyi ta prikras Znachnih uspihiv dosyaglo goncharstvo j tkactvo vovna lon prostogo pletinnya Keramika vidriznyalasya doskonalistyu ruchnoyi lipki j riznomanitnistyu form Posud prikrashali relyefnim ornamentom Selisha roztashovano na prirodnih visochinah z budinkami z kamenyu abo sircevoyi cegli Dlya peresuvannya vikoristovuvali derev yani vozi Majkopska kultura Plemena majkopskoyi kulturi buli suchasnikami plemenam kuro arakskoyi kulturi sformuvalisya za uchastyu shidnoyevropejskih j blizkoshidnih plemen Majkopci nikoli ne meshkali u gorah j zajmali zemli Peredkavkazkoyi rivnini Gospodarstvom kulturi bulo perevazhno skotarstvo j u menshomu stupeni zemlerobstvo visoka majsternist majkopskih remisnikiv u vigotovlenni bronzovih virobiv sokiri nozhi detali kinski vuzdechki figurki tvarin kotli z listovoyi bronzi tonkostinnij keramichnij posud okrugloyi abo yajcepodibnoyi formi zalishki vovnyanih j llyanih tkanin Majkopski poselennya roztashovani u vazhkodostupnih miscyah inodi ogorodzhenni kam yanimi stinami Ye pripushennya sho majkopcyam bula vidoma verhova yizda Davnoyamna kultura Pivnichnishe majkopciv u stepu meshkali plemena davnoyamnoyi kulturi sho buli skotaryami j hliborobami Cyu kulturu vidriznyayut gostrodonnij posud j shpilki shozhi na molotochki Serednya bronzova doba Serednya bronzova doba trivala vid kincya III do seredini II go tisyachorichchya do R H za yakoyi v Osetiyi buli poshireni plemena pivnichnokavkazkoyi j katakombnoyi kultur Bronzu otrimuvali domishuvayuchi do midi olovo Virobi z bronzi stali micnishimi j riznomanitnishimi Do kincya III tisyacholittya do R H majstri perejshli vid perevazhno kuvannya bronzovih virobiv do vilivannya u pidgotovlenih formah formah Uspihi metalurgiyi polipshili hliborobstvo j remisnictvo ta rozshirili torgivlyu z susidnimi plemenami Pivnichnokavkazka kultura Plemena kulturi pasli dribnu j veliku rogatu hudobu siyali yachmin j pshenicyu trimali konej dlya verhovoyi yizdi keramika j bronzovi rechi buli prikrasheni shnurovim vizerunkom glinyanij posud vidriznyavsya okrugloyu sploshennoyi formi Katakombna kultura Katakombci zminili davnoyamnikiv stepu Voni zajmalis skotarstvom legko peresuvalisya po stepu na derev yanih vozah z masivnimi cilnimi kolesami u pohovannya viyavleni harakterni glinyani kurilnici dlya pahoshiv Piznya bronzova doba Za piznoyi bronzi u Pivnichnij Osetiyi ta u sumizhnih krayinah Peredkavkazzya isnuvala kobanska kultura U stepu katakombna kultura bula vitisnena plemenami zrubnoyi kulturi piznoyi bronzovoyi dobi Zrubna kultura Zrubna kultura vidriznyalasya zrubami u mogilah Za rannoyi zaliznoyi dobi zrubnu kulturu zminila Bilshist doslidnikiv vvazhayut stepovi plemena davnoyamnoyi katakombnoyi j zrubnoyi kultur riznimi hvilyami davnih indoyevropejciv Kobanska kultura U 1869 roci v selishi Uallag Koban na zemlyah tagaurskogo aldara Habosha Kanukova buli viyavleni bronzovi visokomistecki virobi z rozmitih mogil zbroya j prikrasi iz starodavnih mogil Kobanska kultura piznoyi bronzi j rannogo zaliza nazvana za miscevistyu pershih znahidok Kobanci zajmali girski ushelini j peredgirni dolini Centralnogo Kavkazu po obidva boki vid Golovnogo hrebta Periodizaciya kobanskoyi kulturi Kultura podilyayetsya na 4 etapi chotiri etapi XIV XIII storichchya do R H rannij period koli na osnovi dosyagnen bronzovoyi dobi Kavkazu Pivdenno Shidnoyi Yevropi j Perednoyi Aziyi formuvalasya nova samobutnya kobanska kultura XII X storichchya do R H period rozkvitu kobanskoyi kulturi koli vona pridbala svoyi klasichni formi IX VII storichchya do R H period perehodu vid bronzovoyi do zaliznoyi dobi pochatok aktivnogo spilkuvannya kobanciv zi skifami VI IV storichchya do R H piznokobanskij period vidbuvalosya tisne spivrobitnictvo j zmishannya kobanciv zi skifami Pohodzhennya kulturi Im ya nosiyiv kobanskoyi kulturi ne vidomi Takozh ne viyavleno pryame etnichne j kulturne nasliddya dlya bud yakoyi vidomoyi kavkazkoyi movnoyi grupi Osnovna suchasna teoriya sho govorit pro misceve pohodzhennya Kobanskoyi kulturi O P Smirnov Ye I Krupnov V L Yanin ta inshi Jmovirno sho osnovoyu kobanskoyi spilnoti ye miscevi nosiyi peredgirnih j girskih kultur seredno bronzovoyi dobi 2500 1900 roki do R H V cilomu doslidniki sho dotrimuyutsya ciyeyi teoriyi vidnosyat formuvannya predkiv kobanskih plemen do periodu zarodzhennya Kavkasionskogo antropologichnogo tipu yevropeoyidnoyi rasi tobto bronzovoyi dobi na Kavkazi Poperednya pivnichnokavkazka kultura nastupna sarmatska kultura ta jmovirno deyaki inshi miscevi kulturi sarmatskoyi dobi Inshi gipotezi pohodzhennya O P Smirnov vvazhav sho kobanci yak u kulturnomu tak j v etnichnomu plani buli blizki naselennyu girskogo Krimu yake u svoyu chergu bulo nashadkami kimerijciv Kimerijci zdijsnyuvali cherez Kavkaz vijskovi pohodi z ukrayinskogo stepu do Maloyi Aziyi M M Ivashenko stverdzhuvav golovnim nosiyem tak zvanoyi kobanskoyi bronzovoyi kulturi buli kolhi Prote na dumku ryadu doslidnikiv plemena kobanskoyi kulturi buli nahomovni Na pochatku XX storichchya na pidstavi lishe zovnishnoyi shozhosti kobanskih ilyustracij z rechami galshtatskoyi kulturi Naddunav ya G Vilke j M Gerpes poyasnili dosyagnennya bronzi Kavkazu masovim pereselennyam dunajskih plemen metalurgiv Tilki u 1935 roci A A Iessenu u specialnij roboti prisvyachenij istoriyi metalurgiyi midi na Kavkazi vdalosya pokazati povnu bezpidstavnist teoriyi dunajskih zapozichenni Mova kobanciv nevidoma prote ye pripushennya sho vona mogla buti indoyevropejskoyu Na Kavkazi imena najbilshih girskih vershin j richok yak i same slovo Kavkaz poyasnyuyutsya z indoyevropejskih mov Skifskij vpliv Znachnij kulturno gospodarskij vpliv na kobanciv spravili skifi U 700 500 rokah do R H plemena skifskoyi j skifopodibnoyi kulturi posunulisya na Peredkavkazzya vstupili u kontakt z miscevim naselennyam j sformuvali polietnichnu aristokratiyu jmovirno bilshist pivnichnokavkazkih kurgannih pohovan togo periodu nalezhali podibnij shlyahti Za istorichnimi dzherelami vidomo sho cherez Kavkaz u tomu chisli cherez zemli kobanciv skifi zdijsnyuvali svoyi vijskovi pohodi do Maloyi Aziyi Ci faktori pripuskayut uchast skifiv u etnogenezi piznih kobanskih plemen Slidi skifskoyi kulturi na Peredkavkazzi znikayut u 600 400 rokah do R H sho jmovirno svidchit pro povnu asimilyaciyu kochovih skifiv miscevimi osilimi plemenami meotskoyi j kobanskoyi kultur Navproti v ukrayinskih stepah kultura neskifskih narodiv zberigaye skifskij viglyad do 300 roku do R H Znachnij kulturno gospodarskij vpliv na kobanciv spravili skifi U 700 500 rokah do R H plemena skifskoyi j skifoyidnoyi kulturi posunulisya na Peredkavkazzya vstupili u kontakt z miscevim naselennyam j sformuvali polietnichnu aristokratiyu jmovirno bilshist pivnichnokavkazkih kurgannih pohovan togo periodu nalezhali podibnij shlyahti Jmovirno sho comu chasu nalezhat najmenuvannya najbilshih Kavkazkih girskih vershin j richok yak j same slovo Kavkaz poyasnyuyutsya z indoyevropejskih mov Za istorichnimi dzherelami vidomo sho cherez Kavkaz u tomu chisli cherez zemli kobanciv skifi zdijsnyuvali svoyi vijskovi pohodi do Maloyi Aziyi Ci faktori pripuskayut uchast skifiv u etnogenezi piznih kobanskih plemen Slidi skifskoyi kulturi na Peredkavkazzi znikayut u 600 400 rokah do R H sho jmovirno svidchit pro povnu asimilyaciyu kochovih skifiv miscevimi osilimi plemenami j kobanskoyi kultur Navproti v ukrayinskih stepah kultura neskifskih narodiv zberigaye skifskij viglyad do 300 roku do R H Vijskovi marshruti skifiv prolyagali Peredkavkazzyam j Zakavkazzyam Vtorgnennya kinnih zagoniv kochovikiv do Perednoyi Aziyi vidbuvalosya Chornomorskim uzberezhzhya cherez perevali Velikogo Kavkazu ta ponad Kaspijskim morem Skifi osvoyili zakavkazku storonu Kavkazkogo hrebta de za danimi arheologiyi yih zona postijnoyi prisutnosti bula na pivnich vid richki Kura j na zahid vid Aragvi Z pochatkom pohodiv skifskih pohodiv do Perednoyi Aziyi VII st do R H voni osidali sered nosiyiv kobanskoyi kulturi Skifi vstanovili kontrol nad perevalnimi shlyahami yakimi koristuvalisya vlitku Kobanski metalurgi zbroyari suprovodzhuvali skifiv u yih perednoazijskih pohodah sho pidtverdzhuyut arheologichni znahidki kobanskoyi kulturi u pivdennih rajonah Zakavkazzya j u Perednij Aziyi Tisna vzayemodiyi skifiv j kobanciv prinajmni na rivni aristokratiyi pidtverdzhuye inventar pizdnokobanskih mogilnikiv de poyednuyutsya tradicijni kobanski j skifski risi Sered kobanskih misteckih virobiv ye zobrazhennya skifiv kinnij ta pishij skifski voyini na bronzovomu poyasi z Tliyiskogo mogilnika j glinyani figurki borodatih skifiv v tipovih gostrih shapkah Do V st do R H skifski elementi u kobanskij kulturi stayut nastilki chislennimi sho vona staye skifoyidnoyu kulturoyu Zavdyaki kulturnim zv yazkam skifiv z narodami Perednoyi Aziyi j Kavkazu sklalisya samobutni risi skifskoyi klasichnoyi kulturi v tomu chisli zvirinij stil skifskogo mistectva Kobanski plemena Za kobanskoyi dobi na pochatku I tisyachorichchya do R H na zminu rodovij gromadi prijshla teritorialno gromadska susidska gromada Doslidniki vvazhayut sho kobanci podilyalisya na 3 velikih pleminni soyuzi sho vidpovidayut 3 om variantam kobanskoyi kulturi sho rozriznyayut arheologi centralnij pleminnij soyuz vin zajmav ninishnyu teritoriyu Osetiyi zahidnij pleminnij soyuz shidnij pleminnij soyuz Na choli plemen i soyuziv osoblivo v skifskij chas stoyala vijskova aristokratiya prosharok profesijnih voyiniv na choli z vozhdyami Zovnishni stosunki kobanciv Znahidki kobanskih rechej vkazuyut na torgovi stosunki okrim susidnih kavkazkih narodiv takozh z plemenami Krimu Pivnichnogo Prichornomor ya Perednoyi Aziyi j navit z visokorozvinenimi centrami bronzovoyi metalurgiyi Luristanskim Zahidnij Iran ta Karpato Dunajskim Avstriya Bogemiya Bavariya Na ostannomu etapi kobanci perebuvali pid silnim vplivom skifskoyi kulturi Skifi koristuvalisya kavkazkim prohodom u Zakavkazzya dlya svoyih pohodiv u Malu Aziyi Kobanske zhitlo Selisha kobanciv roztashovuvalisya na pagorbah abo visokih beregah richok na vidrogah gir bilya vihodu z ushelin abo v girskih dolinah Inodi poselennya zahishali valom j rovom ale chastishe niyakih ukriplen ne bulo Kvartali zhitlovih budinkiv gospodarskih budivel remisnichih majsteren j svyatilish podilyalisya vuzkimi moshenimi brukivkoyu vulicyami Budinki buduvali z kamenyu abo na kam yanij osnovi zvodili turluchni stini pletenij karkas sho obmazanij glinoyu Vseredini budinkiv vlashtovuvali vidkriti kam yani vognisha dlya prigotuvannya yizhi ta obigrivu Pidlogi v primishennyah posipali glinoyu abo klali z ploskih kam yanih plit Dvoshili dahi spiralisya na derev yani stovpi Kobanske gospodarstvo Osnovnim zanyattyam naselennya bulo skotarstvo Sam za kobanskoyi kulturi sklalasya tradicijna dlya Centralnogo Kavkazu vidgonno pasovishna sistema koli vlitku hudobu utrimuvali na poloninah a vzimku pereganyali na rivninu u miscya z dosit teplim klimatom U goryan perevazhali vivci a u stepovikiv velika rogata hudoba Krim ovec ta koriv naselennya trimalo bujvoliv j voliv dlya upryazhki a na rivnini she j trimali svinej ta domashnogo ptaha Vazhlive misce bulo u rozvedenni dvoh porid konej verhovim j vagovozam Ornim zemlerobstvom zajmalisya na rivnini j u girskih dolinah Orali derev yanoyi sohoyu Siyali yachmin pshenicyu proso zhito grechku Dlya zboru vrozhayu koristuvalisya bronzovimi a u piznokobanskij period zaliznimi serpami Molotili shirokimi doshkami z vbitimi v nih kreminnimi strizhnyami Zibranij urozhaj zsipali v yami shovisha Boroshno mololi na kam yanih zernoterkah Dodatkovo kobanci zbirali diki plodi polyuvali j ribalili Polyuvali na blagorodnogo olenya kozulyu vedmedya kabana diku kozu vovka lisicyu kunicyu vidru na lisovih j polovih ptahiv Sceni polyuvannya chasto za dopomogoyu sobak buli zobrazheni na misteckih virobah Ribalili na bronzovi ribalski gachki kam yani gruzila a she mozhlivo zagati merezhi ta inshi pristosuvannya lovili soma j chervonu ribu sevryugu sazana forel Kobanske remisnictvo Bulo visoko rozvinuti virobnictvo metalevih virobiv goncharstvi tkactvi v obrobci kistki j kamenyu Tkanini z vovni i lonu mali grube pletivo yih tkali na verstati Odyag shili z tkanini shkiri j povsti bronzovimi abo kistyanimi golkami Gonchari lipili posud na pidstavci sho obertayetsya abo koristuvalisya goncharnim krugom Loshenu poverhnyu keramiki chasto prikrashav ornament Posud riznogo rozmiru j priznachennya gorshiki glechiki veliki korchagi miski kruzhki Vidomij figurnij posud u formi malenkogo chobota Kamenerizi viroblyali dlya remisnikiv po metalu tigli pesto j livarni formi a dlya pobutu zernoterki ribalski gruzila detali molotilnih doshok Remisniki kostorizi mogli pom yakshuvati kistki j rogi rizali strugali shlifuvali poliruvali sverdlili j hudozhno virizali Z kistki j rogu viroblyali znaryaddya dlya tkactva obrobki shkiri ta keramiki grebinki dlya rozchisuvannya vovni golki prikrasi Kobanska metalurgiya Kobanska bronza bula visokoyakisnoyu bo mistila dostatnyu olova Olovo vidobuvali u Osetiyi v verhiv yah richok Kvirili Dzhodzhori j Velikij Liahvi Bronzi masivni kilcya kindzhali abo prosto bronzovi zlitki sluguvali u yakosti groshovih rozrahunkiv Na poselennyah viyavleni majsterni metalurgiv z plavilnimi pechami tiglyami j kovshami dlya ridkogo metalu livarni formami j bronzovimi zagotovkami virobiv Remisniki koristuvalisya metodami littya u formah abo za voskovoyu modellyu vibivannya prikras z bronzovogo lista po matrici kuvannya karbuvannya ta rizblennya Do nashih chasiv zbereglisya bezlich bronzovih kobanskih virobiv znaryaddya praci motiki sokiri serpi golki zbroya bojovi sokiri nakonechniki kopij kindzhali bulavi prikrasi poyasa i pryazhki shpilki brasleti nizhni kilcya namista pidviski fibuli liti figurki lyudej j tvarin Z listovoyi bronzi kuvali posud veliki j mali vazi miski kruzhki chashi kotli j cherpaki Osvoyennya kobancyami metalurgiyi zaliza 1000 rokiv do R H sho spochatku vikoristovuvalosya dlya inkrustaciyi bronzi j za piznokobanskogo periodu spravilo poshtovh dlya rozvitku gospodarstva ta vijskovoyi spravi koli virobi perevazhno vigotovlyalisya z zaliza Kobanska zbroya U kobanciv isnuvali vijskovi knyazhi druzhini sho za skifskoyi dobi brali uchast u vidomih skifskih maloazijskih pohodah Na kobanskih mogilnikah viyavlena chislenna zbroya kindzhali mechi bojovi sokiri luki strili spisi drotiki bulavi j moloti Do zahisnogo sporyadzhennya vidnosyatsya shiroki bronzovi poyasi bagatovitkovi bojovi brasleti bronzovi sholomi shkiryani panciri z bronzovimi plastinami Zbruya dlya konej na poyasah zi vidomogo Tlijskogo mogilnika prisutnye zobrazhennya bojovih kolisnic ale kinskoyi upryazhi vid nih ne znajdeno dobre zbereglisya detali vuzdechok blyashki pidviski dzvinochki z sporyadzhennya verhovih konej Kobanska religiya Miscyami simejnogo pokloninnya buli zhertovniki poruch abo vseredini budinku Zhertovnikom buv glinobitnij majdanchik rozmirom menshe 1 m2 sho zridka obgorodzhuvali kaminnyam ta inodi poruch sporudzhuvali vognishe Na zhertovnikah viyavleno kistki tvarin miniatyurni glinyani modeli posudin kolis vid voziv kuhlik dlya littya bronzi a takozh statuetki lyudej j tvarin Na najvazhkodostupnomu dlya voroga misci u kozhnomu poselenni sporudzhuvali selishnij hram Isnuvali pleminni svyatilisha vsih nashadkiv j soyuziv kobanskih plemen Odne z pleminnih kapish bulo viyavleno u Digorskij ushelini bilya selisha Mahchesk Tam bula viyavlena granitna plita iz zobrazhennyam labirintu kosmichnogo simvolu ruhu soncya j lyudskogo zhittya Jmovirno sho na poperednomu misci pleminnogo kobanskogo kapisha stoyit odne z najvidomishih osetinskih poganskih kapish Religijne znachennya mali kobanski amuleti navershya palic rukiv ya kindzhaliv z ob yemnimi zobrazhennyami tvarin figurki lyudej j zviriv Osoblivo chislenni figurki barana abo baranyachoyi golovi U bagatoh arijskih narodiv obraz barana pov yazano z ponyattyam farna blagodati dobrobutu j miru Isnuyut takozh pripushennya pro pokloninni kobanciv bogam soncya rodyuchosti polyuvannya ta duham predkiv Kobanske mistectvo Uobanski bronzovi virobi majzhe vsi buli misteckimi tvorami vkriti vizerunkom j malyunkami sokiri kindzhali zi skulpturnimi rukiv yam pryazhki j paski z gravirovanimi zobrazhennyami Zhinochi j cholovichi prikrasi kobanciv zberigayutsya u krashih muzeyah svitu Poshirenij vizerunok kobanskih remisnikiv geometrichnij osoblivo chasto z riznih vidiv svastiki Vikoristovuvali metodi graviyuvannya j inkrustaciyi Krim fantastichnih zviriv na malyunkah zobrazheni koni oleni sobaki ptahi ribi j zmiyi Liti figurki zobrazhuyut ptahiv baraniv bikiv konej sobak Jmovirno sho sceni z lyudmi j tvarinami na bronzovih poyasah prisvyacheni geroyam eposu kobanciv Zhinoche vbrannya nalichuvalo bezlich yuvelirnih virobiv golovu prikrashali vinochkom abo shpilkoyu skronevimi pidviskami nashivnimi blyashkami namistom biserom j naviskami riznoyi formi na shiyi nosili obruchi grivni namista z serdolikovih bus na rukah i nogah brasleti odyag skriplyuvali zastibkami fibulami Cholovichih prikras menshe za zhinochi bronzovi shnuri blyashki skronevi kilcya brasleti Tradiciyi kobansko skifskogo mistectva prodovzhili za skifo savromatskoyi dobi Mistecka spadshina kobanskoyi kulturi dobre prostezhuyetsya v kulturi serednovichnoyi Alaniyi ta u suchasnomu osetinskomu prikladnomu mistectvi Zalizna dobaRannya zalizna doba Za rannoyi zaliznoyi dobi u Pivnichnij Osetiyi zberigayetsya kobanska kultura isnuvala do 300 roku do R H U stepu zrubna kultura zminyuyetsya na skifsku Skifi saki prijshli z Zavolzhzhya j opanuvali stepi Peredkavkazzya do Ozivskogo morya j Donu vidkinuvshi kimerijciv nosiyi katakombnoyi kulturi u Zahidnu Gruziyu U 7 storichchi do R H voni rozpochinayut svoyi vijskovi pohodi u Perednyu Aziyu Dlya pohodiv vikoristovuvali chornomorske uzberezhzhya Kavkazki perevali j kaspijske uzberezhzhya Cherez perevali pohodi zdijsnyuvalisya vlitku Skifami bulo pidkorene use Zakavkazzya zvidki prochurhali do Maloyi Aziyi kimerijciv j stvorili Skifske carstvo Ishkuza z centrom v Azerbajdzhani sho proisnuvalo tam majzhe storichchya Kobanska elita zroslasya zi skifskoyu Mozhlivo nazvi golovnih gir j richok Kavkaza mayut indoyevropejske pohodzhennya same z cih chasiv Risi pizno kobanskoyi kulturi stali skifoyidnimi Prisutni zobrazhennya skifiv u kobanskomu mistectvi Tliyiskij mogilnik Klasichni risi skifskoyi kulturi z misteckim zvirinim stilem sklalosya same za period spivpraci skifiv z narodom kobanskoyi kulturi chasiv yih perednoazijskih pohodiv Midijske carstvo spromoglosya vidnoviti sili j proturiti skifiv z Zakavkazzya Pislya chogo skifi povernuli svoyu ekspansiyu na zapad za Don v ukrayinski stepi Dokladnishe Istoriya OsetiyiDzhereloM M Bliev R S Bzarov Istoriya Osetii s drevnejshih vremen do konca XIX veka 3 bereznya 2019 u Wayback Machine Vladikavkaz Ir 2000 354 s ISBN 5 7534 0671 8Primitki3 e izd BSE T 12 1973 Arheologiya Ucheb dlya VUZov Pod redakciej akad RAN V L Yanina M Mosk un ta 2006 608 s 5000 ekz BBK 63 4 UDK 902 G ISBN 5 211 06038 5 s 262 neolitica ru Arhiv originalu za 10 lipnya 2018 Procitovano 28 lyutogo 2019 Smirnov A P Skify monogr Otv red P D Liberov AN SSSR Institut arheologii M Nauka 1966 200 s s il Iz istorii mirovoj kultury 47 000 ekz s 82 170 web archive org 12 grudnya 2011 Arhiv originalu za 12 grudnya 2011 Procitovano 28 lyutogo 2019 vseprosto com Arhiv originalu za 7 bereznya 2019 Procitovano 28 lyutogo 2019 Smirnov A P Skify monogr Otv red P D Liberov AN SSSR Institut arheologii M Nauka 1966 200 s s il Iz istorii mirovoj kultury 47 000 ekz s 82 83 Smirnov A P Skify monogr Otv red P D Liberov AN SSSR Institut arheologii M Nauka 1966 200 s s il Iz istorii mirovoj kultury 47 000 ekz stor 82 Krupnov E I Drevnyaya istoriya Severnogo Kavkaza mongr Otv red A P Smirnov AN SSSR Institut arheologii M Nauka 1960 521 s s il 2000 ekz s 66 67 70 75 Arheologiya Ucheb dlya VUZov Pod redakciej akad RAN V L Yanina M Mosk un ta 2006 608 s 5000 ekz BBK 63 4 UDK 902 G ISBN 5 211 06038 5 s 313 314 326 PosilannyaOsetiya Enciklopedicheskij slovar Brokgauza i Efrona v 86 t 82 t i 4 dop t SPb 1890 1907 ros doref Skify Otkrytiya sovetskih arheologov 1974g 9 kvitnya 2016 u Wayback Machine