Анджей Гвязда (пол. Andrzej Gwiazda; нар. 14 квітня 1935, Пінчів) — польський дисидент, громадський і профспілковий діяч. Активіст опозиційного руху у ПНР. Один з творців профспілки Солідарність. Соціальний демократ, антикомуніст.
Анджей Гвязда пол. Andrzej Gwiazda | |
![]() | |
Народження: | 14 квітня 1935 (89 років) Пінчів, Свентокшиське воєводство, Республіка Польща |
---|---|
Країна: | Республіка Польща |
Освіта: | Гданський політехнічний університет |
Партія: | Комітет Оборони Робітників, Солідарність, d і d |
Шлюб: | Йоанна Дуда-Гвязда |
Нагороди: | |
| |
|
Сім'я та війна. Інженер-дисидент
Народився у сім'ї суднового механіка військової річкової флотилії. На початку Другої світової війни батько Анджея потрапив у німецький полон, а мати разом з Анджеєм — у радянську зону окупації, звідки 1940 року депортовані до Казахської РСР. Репатрійовано до Польщі у 1940 році. Оселилися у Гданську.
Навчався у Технічному університеті. У 1955 році виключений за опозиційні настрої, у 1956 році відновлено. За спеціальністю інженер-електронник. Після закінчення університету працював в Інституті кібернетики. Перебував у польському Альпіністському клубі, який вважався яскравим осередком вільнодумства.
Під час заворушень 1956 року входив до групи активістів, готової до збройної боротьби з комуністичним режимом і можливою радянською інтервенцією, зберігав запас вибухівки. Брав активну участь у студентсько-інтелігентських хвилюваннях 1967—1968 років. У грудні 1970 року приєднався до Гданського робітничого страйку. Разом з дружиною Йоанною Дудою-Гвяздою (активістка опозиційного руху) у 1976 році підтримав створення Комітету оборони робітників, направивши відкритий лист до сейму ПНР. У 1978 році заснував Вільні профспілки Узбережжя. Редагував бюлетень профорганізації. Перебував під особливим наглядом Служби безпеки (СБ МВС ПНР), неодноразово заарештовувався.
«Солідарність» від літа до зими
У серпні 1980 року, після початку масових страйків, став членом президії Міжзаводського страйкового комітету у Гданську. З вересня — член президії Всепольської комісії профспілки Солідарність. Брав участь у переговорах з урядом ПНР. Наполягав на легалізації всіх незалежних профспілок й інших громадських організацій, звільненні політичних ув'язнених, скасуванні цензури, вилученні з конституції положення про керівну роль ПОРП. Серпневі угоди вважав надмірно компромісними та засуджував за численні поступки з боку страйкарів.
З самого початку між Анджеєм Гвяздою та Лехом Валенсою виникли складні стосунки. Гвязда був супротивником помірно-компромісної політики Валенси. У всіх великих конфліктах, особливо під час Бидгощської провокації та Всепольського попереджувального страйку у березні 1981 року Гвязда закликав до негайного масового виступу. Зараховувався до групи радикальних «фундаменталістів Солідарності».
На I з'їзді «Солідарності» Анджей Гвязда балотувався у голови профспілки. Основну увагу у своїй програмі він надав механізмам профспілкового контролю над владою. За нього проголосували 74 делегати (близько 9 %) — значно менше, ніж за Леха Валенсу (його обрано головою) та Мар'яна Юрчика, але трохи більше, ніж за Яна Рулевського.
Попри свій радикалізм, саме Гвязда був єдиним членом Всепольської комісії «Солідарності», який виступив 12 грудня 1981 року проти резолюції про загальний страйк, яка переростала у мирне повстання. Він вважав час втраченим і передбачав поразку профспілки у зіткненні з владою.
Коли була тепла погода, «Солідарність» не вживала заходів. Тепер напередодні холодів керівництво профспілки штовхає нас на конфронтацію, яку ми програємо. Анджей Гвязда
Борець підпільної «Солідарності»
При введенні воєнного стану 13 грудня 1981 року заарештовано й інтерновано. Після звільнення інтернованих наприкінці 1982 року заарештовано знову. Входив до «сімки фундаменталістів» (Анджей Гвязда, Ян Рулевський, Мар'ян Юрчик, Северин Яворський, Кароль Модзелевський, Гжегож Палька, Анджей Розплоховський), проти яких готувався політичний процес. Разом з усіма категорично відмовився емігрувати. Провести процес влада не наважилася, і 22 липня 1984 року всіх сімох амністували.
Вже 16 грудня 1984 року Анджя Гвязду знову заарештовано за бійку з офіцерами ЗОМО — цього дня відзначалася третя річниця розстрілу гірників-страйкарів шахти «Вуек». Засуджений до 5 місяців в'язниці. Вийшов на свободу 15 травня 1985 року.
Брав активну участь в опозиційному підпіллі. Був одним з ініціаторів створення руху Солідарність, як бореться. Виступав проти будь-яких переговорів з комуністичною владою, вважав, що саме це призвело до поразки у 1981 році. У 1988 році приєднався до нової страйкової хвилі, наполягав на безкомпромісній боротьбі та поваленні режиму шляхом громадянської непокори. Категорично засудив Переговори у Магдаленці та Круглий стіл. Звинуватив Валенсу у зраді ідеалів Серпня-1980, оголосив його агентом комуністичної держбезпеки.
Конфлікти з колишніми соратниками
Анджей Гвязда не визнав домовленостей «Круглого столу». Третю Річ Посполиту вважав результатом антинародної змови комуністичних ватажків зі зрадниками справи «Солідарності». Примикав до Солідарності, яка бореться, брав участь у створенні Солідарності 80. У 1993 році спробував балотуватися до парламенту як незалежний кандидат, але обраний не був. Працював інженером, у 1998 році вийшов на пенсію.
У серпні 2005 року Гвязда бойкотував урочистості 25-річчя «Солідарності». Відмовився від ювілейних нагород у 2005 та 2010 роках — не бажаючи приймати ті ж ордени, що й учасники «Круглого столу». Звинувачував лідерів Гданського страйку 1980 року у початковій «роботі на СБ» — щоб «взяти рух під контроль комуністів». Докази цим твердженням подати відмовився, посилаючись на «очевидність» і «загальновідомість».
У 2011 році брав участь у створенні документального фільму «Solidarni 2010» («Солідарні 2010»). Фільм у цілому викладає близькі Гвязді оцінки. Асоціація творців фільму вимагала міжнародного розслідування авіакатастрофи під Смоленськом квітня 2010 року та загибелі президента Леха Качинського.
На парламентських виборах 2011 року Гвязда знову спробував балотуватися у сенат від Гданська, але не зміг домогтися обрання.
Виступає з публіцистичними статтями у «Gazeta Polska Codziennie» («Польська щоденна газета») та теоретичному журналі «Obywatel» («Громадянин»). Пропагує ідеї соціальної солідарності та робітничого самоврядування, критикує бюрократизм, «владу змов», неолібералізм і фінансовий капітал. Вважає, що соціально-економічна політика польської влади після 1989 року зберегла спадкоємність з комуністичним періодом.
Мораль і політика
Анджей Гвязда — справжнє уособлення дисидентства, що ставить мораль вище політики. Як людина та громадянин він користується великою повагою в країні. Однак це ставлення не переходить у політичну підтримку.
Анджей Гвязда — майже свята людина, вона настільки чесна, що не може бути політиком. Олександр Кропивницький, журналіст
Погляди Анджея Гвязди можна схарактеризувати як радикальний соціал-демократизм у традиціях польського робітничого руху.
Примітки
- Nie poddaliśmy się poprawności politycznej. оригіналу за 19 жовтня 2013. Процитовано 18 жовтня 2013.
- Nowy Obywatel Joanna Duda-Gwiazda. оригіналу за 19 жовтня 2013. Процитовано 18 жовтня 2013.
- Andrzej Gwiazda. оригіналу за 15 квітня 2015. Процитовано 10 квітня 2015.
- Сорок лет надежды. 7 октября 1981 года завершился первый съезд польской «Солидарности», на котором была озвучена программа освобождения. оригіналу за 10 жовтня 2021. Процитовано 14 жовтня 2021.
- Трубников В. П. Крах «операции Полония» 1980—1981 гг. Документальный очерк. Издательство АПН. 1983
- Kontrowersje wokół Orderów Orła Białego. оригіналу за 19 жовтня 2013. Процитовано 18 жовтня 2013.
- Александр Кропивницкий: Наши перемены необратимы. Эпоха-Эсдек, ноябрь 1990
Посилання
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Andzhej Gvyazda pol Andrzej Gwiazda nar 14 kvitnya 1935 1935kvitnya14 Pinchiv polskij disident gromadskij i profspilkovij diyach Aktivist opozicijnogo ruhu u PNR Odin z tvorciv profspilki Solidarnist Socialnij demokrat antikomunist Andzhej Gvyazda pol Andrzej Gwiazda Narodzhennya 14 kvitnya 1935 1935 04 14 89 rokiv Pinchiv Sventokshiske voyevodstvo Respublika PolshaKrayina Respublika PolshaOsvita Gdanskij politehnichnij universitetPartiya Komitet Oboroni Robitnikiv Solidarnist d i dShlyub Joanna Duda Gvyazda Nagorodi d d Mediafajli b u Vikishovishi Vislovlyuvannya u VikicitatahSim ya ta vijna Inzhener disidentNarodivsya u sim yi sudnovogo mehanika vijskovoyi richkovoyi flotiliyi Na pochatku Drugoyi svitovoyi vijni batko Andzheya potrapiv u nimeckij polon a mati razom z Andzheyem u radyansku zonu okupaciyi zvidki 1940 roku deportovani do Kazahskoyi RSR Repatrijovano do Polshi u 1940 roci Oselilisya u Gdansku Navchavsya u Tehnichnomu universiteti U 1955 roci viklyuchenij za opozicijni nastroyi u 1956 roci vidnovleno Za specialnistyu inzhener elektronnik Pislya zakinchennya universitetu pracyuvav v Instituti kibernetiki Perebuvav u polskomu Alpinistskomu klubi yakij vvazhavsya yaskravim oseredkom vilnodumstva Pid chas zavorushen 1956 roku vhodiv do grupi aktivistiv gotovoyi do zbrojnoyi borotbi z komunistichnim rezhimom i mozhlivoyu radyanskoyu intervenciyeyu zberigav zapas vibuhivki Brav aktivnu uchast u studentsko inteligentskih hvilyuvannyah 1967 1968 rokiv U grudni 1970 roku priyednavsya do Gdanskogo robitnichogo strajku Razom z druzhinoyu Joannoyu Dudoyu Gvyazdoyu aktivistka opozicijnogo ruhu u 1976 roci pidtrimav stvorennya Komitetu oboroni robitnikiv napravivshi vidkritij list do sejmu PNR U 1978 roci zasnuvav Vilni profspilki Uzberezhzhya Redaguvav byuleten proforganizaciyi Perebuvav pid osoblivim naglyadom Sluzhbi bezpeki SB MVS PNR neodnorazovo zaareshtovuvavsya Solidarnist vid lita do zimiU serpni 1980 roku pislya pochatku masovih strajkiv stav chlenom prezidiyi Mizhzavodskogo strajkovogo komitetu u Gdansku Z veresnya chlen prezidiyi Vsepolskoyi komisiyi profspilki Solidarnist Brav uchast u peregovorah z uryadom PNR Napolyagav na legalizaciyi vsih nezalezhnih profspilok j inshih gromadskih organizacij zvilnenni politichnih uv yaznenih skasuvanni cenzuri viluchenni z konstituciyi polozhennya pro kerivnu rol PORP Serpnevi ugodi vvazhav nadmirno kompromisnimi ta zasudzhuvav za chislenni postupki z boku strajkariv Z samogo pochatku mizh Andzheyem Gvyazdoyu ta Lehom Valensoyu vinikli skladni stosunki Gvyazda buv suprotivnikom pomirno kompromisnoyi politiki Valensi U vsih velikih konfliktah osoblivo pid chas Bidgoshskoyi provokaciyi ta Vsepolskogo poperedzhuvalnogo strajku u berezni 1981 roku Gvyazda zaklikav do negajnogo masovogo vistupu Zarahovuvavsya do grupi radikalnih fundamentalistiv Solidarnosti Na I z yizdi Solidarnosti Andzhej Gvyazda balotuvavsya u golovi profspilki Osnovnu uvagu u svoyij programi vin nadav mehanizmam profspilkovogo kontrolyu nad vladoyu Za nogo progolosuvali 74 delegati blizko 9 znachno menshe nizh za Leha Valensu jogo obrano golovoyu ta Mar yana Yurchika ale trohi bilshe nizh za Yana Rulevskogo Popri svij radikalizm same Gvyazda buv yedinim chlenom Vsepolskoyi komisiyi Solidarnosti yakij vistupiv 12 grudnya 1981 roku proti rezolyuciyi pro zagalnij strajk yaka pererostala u mirne povstannya Vin vvazhav chas vtrachenim i peredbachav porazku profspilki u zitknenni z vladoyu Koli bula tepla pogoda Solidarnist ne vzhivala zahodiv Teper naperedodni holodiv kerivnictvo profspilki shtovhaye nas na konfrontaciyu yaku mi prograyemo Andzhej GvyazdaBorec pidpilnoyi Solidarnosti Pri vvedenni voyennogo stanu 13 grudnya 1981 roku zaareshtovano j internovano Pislya zvilnennya internovanih naprikinci 1982 roku zaareshtovano znovu Vhodiv do simki fundamentalistiv Andzhej Gvyazda Yan Rulevskij Mar yan Yurchik Severin Yavorskij Karol Modzelevskij Gzhegozh Palka Andzhej Rozplohovskij proti yakih gotuvavsya politichnij proces Razom z usima kategorichno vidmovivsya emigruvati Provesti proces vlada ne navazhilasya i 22 lipnya 1984 roku vsih simoh amnistuvali Vzhe 16 grudnya 1984 roku Andzhya Gvyazdu znovu zaareshtovano za bijku z oficerami ZOMO cogo dnya vidznachalasya tretya richnicya rozstrilu girnikiv strajkariv shahti Vuek Zasudzhenij do 5 misyaciv v yaznici Vijshov na svobodu 15 travnya 1985 roku Brav aktivnu uchast v opozicijnomu pidpilli Buv odnim z iniciatoriv stvorennya ruhu Solidarnist yak boretsya Vistupav proti bud yakih peregovoriv z komunistichnoyu vladoyu vvazhav sho same ce prizvelo do porazki u 1981 roci U 1988 roci priyednavsya do novoyi strajkovoyi hvili napolyagav na bezkompromisnij borotbi ta povalenni rezhimu shlyahom gromadyanskoyi nepokori Kategorichno zasudiv Peregovori u Magdalenci ta Kruglij stil Zvinuvativ Valensu u zradi idealiv Serpnya 1980 ogolosiv jogo agentom komunistichnoyi derzhbezpeki Konflikti z kolishnimi soratnikamiAndzhej Gvyazda ne viznav domovlenostej Kruglogo stolu Tretyu Rich Pospolitu vvazhav rezultatom antinarodnoyi zmovi komunistichnih vatazhkiv zi zradnikami spravi Solidarnosti Primikav do Solidarnosti yaka boretsya brav uchast u stvorenni Solidarnosti 80 U 1993 roci sprobuvav balotuvatisya do parlamentu yak nezalezhnij kandidat ale obranij ne buv Pracyuvav inzhenerom u 1998 roci vijshov na pensiyu U serpni 2005 roku Gvyazda bojkotuvav urochistosti 25 richchya Solidarnosti Vidmovivsya vid yuvilejnih nagorod u 2005 ta 2010 rokah ne bazhayuchi prijmati ti zh ordeni sho j uchasniki Kruglogo stolu Zvinuvachuvav lideriv Gdanskogo strajku 1980 roku u pochatkovij roboti na SB shob vzyati ruh pid kontrol komunistiv Dokazi cim tverdzhennyam podati vidmovivsya posilayuchis na ochevidnist i zagalnovidomist U 2011 roci brav uchast u stvorenni dokumentalnogo filmu Solidarni 2010 Solidarni 2010 Film u cilomu vikladaye blizki Gvyazdi ocinki Asociaciya tvorciv filmu vimagala mizhnarodnogo rozsliduvannya aviakatastrofi pid Smolenskom kvitnya 2010 roku ta zagibeli prezidenta Leha Kachinskogo Na parlamentskih viborah 2011 roku Gvyazda znovu sprobuvav balotuvatisya u senat vid Gdanska ale ne zmig domogtisya obrannya Vistupaye z publicistichnimi stattyami u Gazeta Polska Codziennie Polska shodenna gazeta ta teoretichnomu zhurnali Obywatel Gromadyanin Propaguye ideyi socialnoyi solidarnosti ta robitnichogo samovryaduvannya kritikuye byurokratizm vladu zmov neoliberalizm i finansovij kapital Vvazhaye sho socialno ekonomichna politika polskoyi vladi pislya 1989 roku zberegla spadkoyemnist z komunistichnim periodom Moral i politikaAndzhej Gvyazda spravzhnye uosoblennya disidentstva sho stavit moral vishe politiki Yak lyudina ta gromadyanin vin koristuyetsya velikoyu povagoyu v krayini Odnak ce stavlennya ne perehodit u politichnu pidtrimku Andzhej Gvyazda majzhe svyata lyudina vona nastilki chesna sho ne mozhe buti politikom Oleksandr Kropivnickij zhurnalist Poglyadi Andzheya Gvyazdi mozhna sharakterizuvati yak radikalnij social demokratizm u tradiciyah polskogo robitnichogo ruhu PrimitkiNie poddalismy sie poprawnosci politycznej originalu za 19 zhovtnya 2013 Procitovano 18 zhovtnya 2013 Nowy Obywatel Joanna Duda Gwiazda originalu za 19 zhovtnya 2013 Procitovano 18 zhovtnya 2013 Andrzej Gwiazda originalu za 15 kvitnya 2015 Procitovano 10 kvitnya 2015 Sorok let nadezhdy 7 oktyabrya 1981 goda zavershilsya pervyj sezd polskoj Solidarnosti na kotorom byla ozvuchena programma osvobozhdeniya originalu za 10 zhovtnya 2021 Procitovano 14 zhovtnya 2021 Trubnikov V P Krah operacii Poloniya 1980 1981 gg Dokumentalnyj ocherk Izdatelstvo APN 1983 Kontrowersje wokol Orderow Orla Bialego originalu za 19 zhovtnya 2013 Procitovano 18 zhovtnya 2013 Aleksandr Kropivnickij Nashi peremeny neobratimy Epoha Esdek noyabr 1990Posilannya