Алексі́с-Анрі́-Шарль Клере́ль де Токві́ль (фр. Alexis-Charles-Henri Clérel de Tocqueville; 29 липня 1805, , Французька імперія — 16 квітня 1859 Канни) — французький державний діяч, історик, суспільствознавець. Був захисником демократії та свободи, вважається одним з чільних теоретиків демократії та лібералізму. Був також прихильником французького колоніалізму.
Алексіс де Токвіль | ||||
---|---|---|---|---|
Alexis de Tocqueville | ||||
![]() | ||||
Ім'я при народженні | Алексіс-Анрі-Шарль Клерель де Токвіль | |||
Народився | 29 липня 1805[1][2][…] Париж, Франція[4] | |||
Помер | 16 квітня 1859[1][2][…] (53 роки) Канни[4] ·туберкульоз | |||
Поховання | Токвіль | |||
Країна | ![]() | |||
Місце проживання | d | |||
Діяльність | письменник, філософ, дипломат | |||
Alma mater | Паризький університет і d | |||
Мова творів | французька | |||
Напрямок | романтизм | |||
Magnum opus | «Демократія в Америці» «Старий режим і революція» | |||
Членство | Французька академія (16 квітня 1859)[6], Академія моральних і політичних наук і d | |||
Конфесія | католицтво | |||
Рід | Q3065042? | |||
Батько | d | |||
Мати | d | |||
Брати, сестри | d і d | |||
У шлюбі з | d | |||
Нагороди | ||||
| ||||
| ||||
| ||||
|
Біографія
Народився в аристократичній сім'ї. Батько — . Мати — , внучка , своячка Шатобріана. Старші брати Іполіт і Едуард. Навчався у Меці, вивчав право в Парижі. Після подорожі по Італії і Сицилії написав ). У 1827 році був призначений на юридичну посаду у Версалі, де познайомився із .
1831 року, разом із Бомоном, отримав відрядження до Сполучених Штатів для вивчення там пенітенціарної системи. Подорож тривала близько року і після повернення Токвіль видав книгу «Демократія в Америці». Книга стала чи не головним напрацюванням вченого. Робота витримала кілька видань і була перекладена практично всіма європейськими мовами.
1835 року одружився з англійкою Мері Мотлі. Дітей не було. 1837 року висунув свою кандидатуру в депутати, але зазнав невдачі. Проте 1839 року все-таки був обраний, однак у палаті не посів провідного місця. Головним чином працював у комісіях та рідко з'являвся біля трибуни. Голосував, як правило, з конституційною лівою партією проти міністерства Гізо, але, по суті, не належав до жодної партії.
22 липня 1839 року Токвіль як доповідач комітету з рабовласництва виступив за негайне звільнення рабів у всіх французьких колоніальних володіннях. Доповідь опублікована брошурою .
23 грудня 1841 року обраний академіком. У 1849 році був обраний до законодавчих зборів і згодом став міністром закордонних справ у кабінеті Барро. На цій посаді намагався підтримати французький вплив в Італії, не обмежуючи незалежність папи, і домогтися для папської області необхідних внутрішніх реформ. 1850 року уряд Барро пішов у відставку.
У парламенті Токвіль продовжив боротися з політикою президента і у 1851 році виступив із доповіддю про перегляд конституції, однак перегляд так і не відбувся. Брав участь в останній спробі чинити опір у мерії Х округу і був ув'язнений у Венсенській в'язниці, але швидко вийшов на свободу. Відірваний від політично діяльності, він віддається вивченню Великої Французької революції. Після кількох років архівних занять у різних містах Франції і навіть Німеччини він видав у 1856 році 1-й том . Він задумав видати тритомну працю, але смерть обірвала його задуми. З березня 1850 року хворів на туберкульоз. Помер 16 квітня 1859 року в Каннах. Похований у Токвілі в Нормандії.
Основні твори
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Charles Alexis Henri Clérel de Tocqueville |
- De la démocratie en Amérique (Демократія в Америці) (1835 1-й том/1840 2-й том)
- L'Ancien Régime et la Révolution (Старий режим і революція) (1856)
Українські переклади
- Токвіль, А. де. Про демократію в Америці / З фр. пер. Г. Філіпчук, М. Москаленко. — К.: Всесвіт, 1999. — 590 с. [ 27 травня 2015 у Wayback Machine.]
- Токвіль, А. де. Давній порядок і Революція / З фр. пер. Г. Філіпчук. — К.: Юніверс, 2000. — 224 с. [ 27 травня 2015 у Wayback Machine.]
Примітки
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Sycomore / Assemblée nationale
- Drescher S. Encyclopædia Britannica
- Deutsche Nationalbibliothek Record #118642871 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- Elogio de la hospitalidad — Buenos Aires: 1945.
- Французька академія — 1635.
- Pelacchi A. J. Tratado sobre la seguridad pública — Editorial Policial. — P. 31. — 1082 с. —
- About Alexis de Tocqueville[недоступне посилання]
- Номер 26 у Рейтингу 100 найкращих книг усіх часів журналу Ньюсвік (Newsweek's Top 100 Books — список 100 найкращих книг усіх часів журналу Ньюсвік [ 6 січня 2015 у Wayback Machine.] (англ.))
Література
- О. Мироненко. Токвіль Алексіс Шарль Генріх Моріс Клерель // Політична енциклопедія. Редкол.: Ю. Левенець (голова), Ю. Шаповал (заст. голови) та ін. — К.: Парламентське видавництво, 2011. — с.714
- Токвіль, Алексис // Філософський енциклопедичний словник / В. І. Шинкарук (гол. редкол.) та ін. — Київ : Інститут філософії імені Григорія Сковороди НАН України : Абрис, 2002. — С. 641. — 742 с. — 1000 екз. — ББК (87я2). — .
Посилання
- Токвіль А. Ш. А. [ 18 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2004. — Т. 6 : Т — Я. — С. 92. — .
- Токвіль // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
![]() | Це незавершена стаття про французького політика чи політикиню. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Aleksi s Anri Sharl Klere l de Tokvi l fr Alexis Charles Henri Clerel de Tocqueville 29 lipnya 1805 Francuzka imperiya 16 kvitnya 1859 Kanni francuzkij derzhavnij diyach istorik suspilstvoznavec Buv zahisnikom demokratiyi ta svobodi vvazhayetsya odnim z chilnih teoretikiv demokratiyi ta liberalizmu Buv takozh prihilnikom francuzkogo kolonializmu Aleksis de TokvilAlexis de TocquevilleIm ya pri narodzhenni Aleksis Anri Sharl Klerel de TokvilNarodivsya 29 lipnya 1805 1805 07 29 1 2 Parizh Franciya 4 Pomer 16 kvitnya 1859 1859 04 16 1 2 53 roki Kanni 4 tuberkulozPohovannya TokvilKrayina Franciya 5 Misce prozhivannya dDiyalnist pismennik filosof diplomatAlma mater Parizkij universitet i dMova tvoriv francuzkaNapryamok romantizmMagnum opus Demokratiya v Americi Starij rezhim i revolyuciya Chlenstvo Francuzka akademiya 16 kvitnya 1859 6 Akademiya moralnih i politichnih nauk i dKonfesiya katolictvoRid Q3065042 Batko dMati dBrati sestri d i dU shlyubi z dNagorodi Montionivska premiya 1835 Aleksis de Tokvil u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Roboti u VikidzherelahBiografiyaNarodivsya v aristokratichnij sim yi Batko Mati vnuchka svoyachka Shatobriana Starshi brati Ipolit i Eduard Navchavsya u Meci vivchav pravo v Parizhi Pislya podorozhi po Italiyi i Siciliyi napisav U 1827 roci buv priznachenij na yuridichnu posadu u Versali de poznajomivsya iz 1831 roku razom iz Bomonom otrimav vidryadzhennya do Spoluchenih Shtativ dlya vivchennya tam penitenciarnoyi sistemi Podorozh trivala blizko roku i pislya povernennya Tokvil vidav knigu Demokratiya v Americi Kniga stala chi ne golovnim napracyuvannyam vchenogo Robota vitrimala kilka vidan i bula perekladena praktichno vsima yevropejskimi movami 1835 roku odruzhivsya z anglijkoyu Meri Motli Ditej ne bulo 1837 roku visunuv svoyu kandidaturu v deputati ale zaznav nevdachi Prote 1839 roku vse taki buv obranij odnak u palati ne posiv providnogo miscya Golovnim chinom pracyuvav u komisiyah ta ridko z yavlyavsya bilya tribuni Golosuvav yak pravilo z konstitucijnoyu livoyu partiyeyu proti ministerstva Gizo ale po suti ne nalezhav do zhodnoyi partiyi 22 lipnya 1839 roku Tokvil yak dopovidach komitetu z rabovlasnictva vistupiv za negajne zvilnennya rabiv u vsih francuzkih kolonialnih volodinnyah Dopovid opublikovana broshuroyu 23 grudnya 1841 roku obranij akademikom U 1849 roci buv obranij do zakonodavchih zboriv i zgodom stav ministrom zakordonnih sprav u kabineti Barro Na cij posadi namagavsya pidtrimati francuzkij vpliv v Italiyi ne obmezhuyuchi nezalezhnist papi i domogtisya dlya papskoyi oblasti neobhidnih vnutrishnih reform 1850 roku uryad Barro pishov u vidstavku U parlamenti Tokvil prodovzhiv borotisya z politikoyu prezidenta i u 1851 roci vistupiv iz dopoviddyu pro pereglyad konstituciyi odnak pereglyad tak i ne vidbuvsya Brav uchast v ostannij sprobi chiniti opir u meriyi H okrugu i buv uv yaznenij u Vensenskij v yaznici ale shvidko vijshov na svobodu Vidirvanij vid politichno diyalnosti vin viddayetsya vivchennyu Velikoyi Francuzkoyi revolyuciyi Pislya kilkoh rokiv arhivnih zanyat u riznih mistah Franciyi i navit Nimechchini vin vidav u 1856 roci 1 j tom Vin zadumav vidati tritomnu pracyu ale smert obirvala jogo zadumi Z bereznya 1850 roku hvoriv na tuberkuloz Pomer 16 kvitnya 1859 roku v Kannah Pohovanij u Tokvili v Normandiyi Osnovni tvoriVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Charles Alexis Henri Clerel de Tocqueville De la democratie en Amerique Demokratiya v Americi 1835 1 j tom 1840 2 j tom L Ancien Regime et la Revolution Starij rezhim i revolyuciya 1856 Ukrayinski perekladiTokvil A de Pro demokratiyu v Americi Z fr per G Filipchuk M Moskalenko K Vsesvit 1999 590 s 27 travnya 2015 u Wayback Machine Tokvil A de Davnij poryadok i Revolyuciya Z fr per G Filipchuk K Yunivers 2000 224 s 27 travnya 2015 u Wayback Machine PrimitkiBibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Sycomore Assemblee nationale d Track Q193582d Track Q15271528 Drescher S Encyclopaedia Britannica d Track Q5375741 Deutsche Nationalbibliothek Record 118642871 Gemeinsame Normdatei 2012 2016 d Track Q27302d Track Q36578 Elogio de la hospitalidad Buenos Aires 1945 d Track Q878108d Track Q1486 Francuzka akademiya 1635 d Track Q161806d Track Q377066 Pelacchi A J Tratado sobre la seguridad publica Editorial Policial P 31 1082 s ISBN 950 9071 51 X d Track Q86339780d Track Q100775579d Track Q100774821 About Alexis de Tocqueville nedostupne posilannya Nomer 26 u Rejtingu 100 najkrashih knig usih chasiv zhurnalu Nyusvik Newsweek s Top 100 Books spisok 100 najkrashih knig usih chasiv zhurnalu Nyusvik 6 sichnya 2015 u Wayback Machine angl LiteraturaO Mironenko Tokvil Aleksis Sharl Genrih Moris Klerel Politichna enciklopediya Redkol Yu Levenec golova Yu Shapoval zast golovi ta in K Parlamentske vidavnictvo 2011 s 714 ISBN 978 966 611 818 2 Tokvil Aleksis Filosofskij enciklopedichnij slovnik V I Shinkaruk gol redkol ta in Kiyiv Institut filosofiyi imeni Grigoriya Skovorodi NAN Ukrayini Abris 2002 S 641 742 s 1000 ekz BBK 87ya2 ISBN 966 531 128 X PosilannyaTokvil A Sh A 18 listopada 2016 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2004 T 6 T Ya S 92 ISBN 966 7492 06 0 Tokvil Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Ce nezavershena stattya pro francuzkogo politika chi politikinyu Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi