Авіаційна бомба, або авіабомба, один з видів авіаційних боєприпасів, що скидаються з літака чи іншого літального апарата і відокремлюються від тримачів під дією сили тяжіння або з невеликою швидкістю примусового відділення.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5oTDBOdmIzQmxjbDh5TUY5d2IzVnVaRjlCWlhKcFlXeGZRbTl0WWw5QlYwMHVhbkJuTHpJeU1IQjRMVU52YjNCbGNsOHlNRjl3YjNWdVpGOUJaWEpwWVd4ZlFtOXRZbDlCVjAwdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF5TDBkbGNtMWhibDlYVnpKZlFtOXRZbk11YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVkbGNtMWhibDlYVnpKZlFtOXRZbk11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Історія
На початку Першої світової війни жодна країна світу не мала серійних більш-менш ефективних авіаційних бомб. Тоді бомбами або бомбочками в побуті називали також ручні гранати і гвинтівкові (рушничні) гранати. При цьому вислів «аеропланна бомба» спочатку означав, власне, важку ручну гранату, яку скидали з літаків льотчики. Часто як авіаційні бомби використовували артилерійські снаряди калібру 75 мм і більше. Але ближче до кінця війни 1918 року у Великій Британії, Франції та Німеччині створено досить ефективні осколкові, фугасні, бронебійні, хімічні і димові бомби. Ці бомби споряджалися крильовими або кільцевими стабілізаторами і мали цілком сучасний вигляд.
Класифікація авіабомб
- За призначенням — на основні (безпосередньо для знищення цілей) і допоміжні, для вирішення бойових завдань і навчально-бойовій підготовці військ. До останніх зараховуються димові, освітлювальні, фотоавіабомби (освітлювальні для нічного фотографування), денні (кольорового диму) і нічні (кольорового вогню) орієнтиро-сигнальні, орієнтиро-морські (створюють кольорову флюоресцентної пляма на воді і кольоровий вогонь; в країнах НАТО орієнтиро-сигнальні і орієнтиро-морські авіабомби разом називаються маркерні), агітаційні (споряджені пропагандистськими матеріалами), практичні (для навчального бомбометання — без вибухової речовини або з дуже малим зарядом; практичні авіабомби без заряду найчастіше виготовляються з цементу) й імітаційні (імітують ядерну бомбу);
- За типом діючого матеріалу — на звичайні, ядерні, хімічні, токсинні, бактеріологічні (традиційно бомби, споряджені хвороботворними вірусами або їхніми носіями, також зараховуються до категорії бактеріологічних, хоча віруси це не бактерії);
- За характером вражаючої дії:
- Осколкові (нищівна сила переважно осколками);
- Осколково-фугасні (осколками, фугасною та бризантною дією; на Заході такі боєприпаси називаються бомбами загального призначення);
- Фугасні (фугасною і бризантною дією);
- Проникаючі фугасні — вони ж фугасні товстостінні, вони ж (західне позначення) (бризантної дії);
- Бетонобійні (на Заході такі боєприпаси називаються напівбронебійними) інертні (без заряду вибухової речовини, вражає тільки за рахунок кінетичної енергії);
- Бетонобійні розривні (кінетичною енергією і бризантною дією);
- Бронебійні розривні (також кінетичною енергією і бризантною дією, але мають міцніший корпус);
- Бронебійні кумулятивні (кумулятивним струменем);
- Бронебойно-осколкові/кумулятивно-осколкові (кумулятивним струменем і осколками);
- Бронебійні на основі принципу «ударного ядра»;
- Запальні (полум'ям і температурою);
- Фугасно-запальні (фугасною і бризантною дією, полум'ям і температурою);
- Осколково-фугасно-запальні (осколками, фугасною і бризантною дією, полум'ям і температурою);
- Запально-димові (вражаюча дія полум'ям і температурою; крім того, така бомба задимлює місцевість);
- Отруйні/хімічні і токсинні (отруйними речовинами);
- Отруйно-димові (офіційно ці бомби назвалися «димлячі авіаційні бомби отруйного диму»);
- Осколково-отруйні/осколково-хімічні (осколками і отруйною речовиною);
- Інфекційної дії/бактеріологічні (безпосередньо хвороботворними мікроорганізмами або їхніми носіями з комах та дрібних гризунів);
- Звичайні ядерні (спочатку називалися атомними) і термоядерними бомбами (спочатку в СРСР їх назвали атомно-водневими) традиційно виділяються в окрему категорію не тільки за діючим матеріалом, а й за вражаючим впливом, хоча їх слід вважати фугасно-запальними (з поправкою на додаткові — радіоактивне випромінювання та ) надвеликої потужності. Однак існують і «ядерні бомби посиленої радіації» — в них головним уражаючим фактором є радіоактивне випромінювання, точніше — утворений при вибуху потік нейтронів (у зв'язку з чим такі ядерні бомби отримали повсякденну назву «нейтронних»).
- Також в окрему категорію виділяють (відомі також як бомби об'ємного вибуху, термобаричні, вакуумні і паливні).
- За характером цілі — наприклад, протибункерні (Bunker Buster), протичовнові, протитанкові і мостові авіабомби (останні призначалися для знищення мостів і віадуків);
- За масою, вказаною в кілограмах або фунтах (для неядерних бомб) або потужністю, вказаною в кілотоннах або мегатоннах тротилового еквіваленту (для ядерних бомб). Слід зазначити, що калібр неядерної бомби — це не її фактична маса, а відповідність габаритам якогось стандартного боєприпасу (яким зазвичай є фугасна авіабомба того ж калібру). Розбіжність між калібром і масою може бути досить великою — наприклад, освітлювальна авіабомба САБ-50-15 мала калібр 50 кг при масі всього 14,4-14,8 кг. З іншого боку, авіабомба ФАБ-1500-2600ТС (ТС — «товстостінна») має калібр 1500 кг при фактичній масі 2600 кг;
- За конструкцією бойової частини — на моноблочні, модульні і касетні (спочатку останні іменувалися в СРСР «ротативно-розсіюючими авіаційними бомбами»/рос. РРАБ).
- За керованістю — на некеровані і керовані.
- За способом доставки до цілі — вертикального падіння та крилаті (планеруючі).
Російська (радянська) класифікація авіабомб
Деякі найпоширеніші сучасні типи бомб:
Основного призначення
- (ФАБ) — фугасна
- (БЕТАБ) — бетонобійні
- (ЗАБ) —
- (ОДАБ) —
- КАБ — коректовані
- (РБК) — разова бомбова касета
Допоміжні та спеціальні
- САБ — світить
- ДАБ — димова
- П — практична
Основні характеристики авіабомб
- Калібр — номінальна маса бомби, вказана в кілограмах зі встановленими геометричними розмірами. Для авіабомб СРСР і Росії калібр вказується в умовному позначенні бомби після найменування типу.
- Коефіцієнт наповнення — відношення маси наповнення (вибухової речовини) до повної маси бомби. Він змінюється в інтервалі від 0,1 до 0,7. Найбільший коефіцієнт наповнення у фугасних бомб, найменший — у осколкових.
- Аеродинамічна якість авіабомби, обумовлена її балістичним коефіцієнтом. У СРСР і Росії еталонною характеристикою, що визначає цей коефіцієнт, прийнято значення характеристичного часу падіння авіабомби — час падіння авіабомби, скинутої в горизонтальному польоті носія на швидкості 40 м/с з висоти 2000 метрів.
- Показники ефективності ураження авіабомб:
- Окремі — вказують конкретний характер пошкодження цілі: радіус і глибина воронки вибуху; товщина броні, яку пробиває бомба; радіус осколкового ураження; площа зони ураження для фугасних бомб тощо.
- Узагальнені — вказують необхідну кількість попадань в ціль для її знищення або виведення з ладу на визначений період, наведену площу ураження тощо.
- Експлуатаційні характеристики — діапазон умов застосування авіабомб: мінімальні і максимальні значення швидкості, висоти, кута пікірування і часу польоту; умови зберігання, транспортування, обсяг підготовки до бойового застосування тощо.
Конструкція авіаційних бомб
«Най-най» серед авіабомб
Авіабомби звичайного спорядження
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTgxTHpWaEwwZHlZVzVrWDNOc1lXMWZZbTl0WWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
ПТАБ-2,5-1,5 — наймасовіша авіаційна бомба СРСР в роки німецько-радянської війни.
— наймасовіша авіаційна бомба у військовій авіації сучасної Росії.
ФАБ-5000НГ —найпотужніша і найважча авіаційна бомба СРСР періоду німецько-радянської війни.
ФАБ-9000 — найпотужніша (разом з бронебійною ) і найважча неядерна авіаційна бомба в СРСР.
Grand Slam — найпотужніша (з неядерних) і найважча авіаційна бомба Другої світової війни.
— найпотужніша і найважча серійна неядерна авіаційна бомба. Також найпотужніша і найважча серійна керована авіаційна бомба у світі.
— найпотужніша і найважча (13600 кг) керована авіаційна бомба у світі. Тривають випробування. Прийняття на озброєння планувалось у липні 2010 року.
— найважча (калібр — 43 600 фунтів або 19 777 кг) неядерна (фугасна) авіаційна бомба в історії. Для виготовлення термоядерної використано її корпус.
ОДАБ-9000 («Кузькін батько», «Тато всіх бомб») — авіаційна вакуумна бомба підвищеної потужності. Вважається найпотужнішим неядерним боєприпасом у світі (44000кг). Потужність АВБПМ становить лише близько 0,3 % від потужності бомби «Малюк», скинутої на Хіросіму.
— найважча хімічна авіаційна бомба в історії.
(«Удар гадюки») — найменша (19 кг) керована авіаційна бомба у світі.
— найменша фугасна авіаційна бомба в історії.
(хімічна) — найменша (близько 82 грамів) авіаційна бомба, доведена до прийняття на озброєння.
Bat bomb («Мишача бомба», запалювальна) — найменша (17 грамів) авіаційна бомба в історії (випускалася дослідної серією, на озброєння не надійшла). Передбачалося, що носіями цих бомб будуть кажани, скидувані з літаків у спеціальних саморозпаковувальних контейнерах .
Ядерні авіабомби
«Малюк» (англ. Mk.I «Little Boy») — перша ядерна бомба, скинута на Японію (Хіросіма) 6 серпня 1945 року (08:15).
«Товстун» (англ. Mk.III «Fat Man») — друга ядерна бомба, скинута на Японію (Нагасакі) 9 серпня 1945 року (11:02).
Mk.18 («уранова надбомба») — найпотужніша (500 кілотонн) і найважча «класична» (тільки на основі реакції ядерного розпаду) ядерна бомба, доведена до серійного виробництва і прийняття на озброєння. Аналог термоядерної з урановим паливом.
РДС-1 («виріб 501») (СРСР) — перша радянська ядерна бомба.
АН602 («Цар-бомба», «Кузькіна мать», «Іван») — найпотужніша (58,6 мегатонни) і найважча (маса 26,5 тонн з парашутною системою) бомба в історії людства (СРСР).
(«Помаранчевий вісник») — найпотужніша (700 кілотонн) і найважча «класична» ядерна бомба в історії.
Примітки
- . Архів оригіналу за 17 березня 2012. Процитовано 20 квітня 2012.
- Чечик Д. Л. Озброєння літальних апаратів. — 164 с. — 500 прим.
- Авіаційна бомба ОФАБ-250-270 [ 8 вересня 2009 у Wayback Machine.] (рос.)
- / weapon/ab/fab5000.html Авіаційна бомба ОФАБ-5000 [ 26 квітня 2011 у Wayback Machine.] (рос.)
- «Матір всіх Бомб» стане ширмою для ядерного удару? [ 22 грудня 2007 у Wayback Machine.] (рос.)
- . Архів оригіналу за 7 серпня 2009. Процитовано 20 квітня 2012.
- . Архів оригіналу за 11 липня 2010. Процитовано 20 квітня 2012.
- . Архів оригіналу за 21 березня 2009. Процитовано 20 квітня 2012.
Література
- Авіаційні засоби ураження. Миропольський Ф. П. та ін; під ред. Ф. П. Миропольского. — М., 1995. — 255 с
Посилання
- Авіаційні бомби [ 20 листопада 2009 у Wayback Machine.] // Сайт «Військова справа»
- А. Б. Широкорад. Історія авіаційного озброєння [ 16 березня 2005 у Wayback Machine.]
- Сучасні звичайні засоби ураження. Осколкові, кулькові, фугасні боєприпаси. Боєприпаси об'ємного вибуху.
- Авіабомби Другої світової
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Aviacijna bomba abo aviabomba odin z vidiv aviacijnih boyepripasiv sho skidayutsya z litaka chi inshogo litalnogo aparata i vidokremlyuyutsya vid trimachiv pid diyeyu sili tyazhinnya abo z nevelikoyu shvidkistyu primusovogo viddilennya Midna 20 funtova bomba chasiv Pershoyi SvitovoyiNimecki bombi chasiv DSV livoruch bojova pravoruch betonni navchalni 250 i 50 kg IstoriyaNa pochatku Pershoyi svitovoyi vijni zhodna krayina svitu ne mala serijnih bilsh mensh efektivnih aviacijnih bomb Todi bombami abo bombochkami v pobuti nazivali takozh ruchni granati i gvintivkovi rushnichni granati Pri comu visliv aeroplanna bomba spochatku oznachav vlasne vazhku ruchnu granatu yaku skidali z litakiv lotchiki Chasto yak aviacijni bombi vikoristovuvali artilerijski snaryadi kalibru 75 mm i bilshe Ale blizhche do kincya vijni 1918 roku u Velikij Britaniyi Franciyi ta Nimechchini stvoreno dosit efektivni oskolkovi fugasni bronebijni himichni i dimovi bombi Ci bombi sporyadzhalisya krilovimi abo kilcevimi stabilizatorami i mali cilkom suchasnij viglyad Klasifikaciya aviabombZa priznachennyam na osnovni bezposeredno dlya znishennya cilej i dopomizhni dlya virishennya bojovih zavdan i navchalno bojovij pidgotovci vijsk Do ostannih zarahovuyutsya dimovi osvitlyuvalni fotoaviabombi osvitlyuvalni dlya nichnogo fotografuvannya denni kolorovogo dimu i nichni kolorovogo vognyu oriyentiro signalni oriyentiro morski stvoryuyut kolorovu flyuorescentnoyi plyama na vodi i kolorovij vogon v krayinah NATO oriyentiro signalni i oriyentiro morski aviabombi razom nazivayutsya markerni agitacijni sporyadzheni propagandistskimi materialami praktichni dlya navchalnogo bombometannya bez vibuhovoyi rechovini abo z duzhe malim zaryadom praktichni aviabombi bez zaryadu najchastishe vigotovlyayutsya z cementu j imitacijni imituyut yadernu bombu Za tipom diyuchogo materialu na zvichajni yaderni himichni toksinni bakteriologichni tradicijno bombi sporyadzheni hvorobotvornimi virusami abo yihnimi nosiyami takozh zarahovuyutsya do kategoriyi bakteriologichnih hocha virusi ce ne bakteriyi Za harakterom vrazhayuchoyi diyi Oskolkovi nishivna sila perevazhno oskolkami Oskolkovo fugasni oskolkami fugasnoyu ta brizantnoyu diyeyu na Zahodi taki boyepripasi nazivayutsya bombami zagalnogo priznachennya Fugasni fugasnoyu i brizantnoyu diyeyu Pronikayuchi fugasni voni zh fugasni tovstostinni voni zh zahidne poznachennya brizantnoyi diyi Betonobijni na Zahodi taki boyepripasi nazivayutsya napivbronebijnimi inertni bez zaryadu vibuhovoyi rechovini vrazhaye tilki za rahunok kinetichnoyi energiyi Betonobijni rozrivni kinetichnoyu energiyeyu i brizantnoyu diyeyu Bronebijni rozrivni takozh kinetichnoyu energiyeyu i brizantnoyu diyeyu ale mayut micnishij korpus Bronebijni kumulyativni kumulyativnim strumenem Bronebojno oskolkovi kumulyativno oskolkovi kumulyativnim strumenem i oskolkami Bronebijni na osnovi principu udarnogo yadra Zapalni polum yam i temperaturoyu Fugasno zapalni fugasnoyu i brizantnoyu diyeyu polum yam i temperaturoyu Oskolkovo fugasno zapalni oskolkami fugasnoyu i brizantnoyu diyeyu polum yam i temperaturoyu Zapalno dimovi vrazhayucha diya polum yam i temperaturoyu krim togo taka bomba zadimlyuye miscevist Otrujni himichni i toksinni otrujnimi rechovinami Otrujno dimovi oficijno ci bombi nazvalisya dimlyachi aviacijni bombi otrujnogo dimu Oskolkovo otrujni oskolkovo himichni oskolkami i otrujnoyu rechovinoyu Infekcijnoyi diyi bakteriologichni bezposeredno hvorobotvornimi mikroorganizmami abo yihnimi nosiyami z komah ta dribnih grizuniv Zvichajni yaderni spochatku nazivalisya atomnimi i termoyadernimi bombami spochatku v SRSR yih nazvali atomno vodnevimi tradicijno vidilyayutsya v okremu kategoriyu ne tilki za diyuchim materialom a j za vrazhayuchim vplivom hocha yih slid vvazhati fugasno zapalnimi z popravkoyu na dodatkovi radioaktivne viprominyuvannya ta nadvelikoyi potuzhnosti Odnak isnuyut i yaderni bombi posilenoyi radiaciyi v nih golovnim urazhayuchim faktorom ye radioaktivne viprominyuvannya tochnishe utvorenij pri vibuhu potik nejtroniv u zv yazku z chim taki yaderni bombi otrimali povsyakdennu nazvu nejtronnih Takozh v okremu kategoriyu vidilyayut vidomi takozh yak bombi ob yemnogo vibuhu termobarichni vakuumni i palivni Za harakterom cili napriklad protibunkerni Bunker Buster protichovnovi protitankovi i mostovi aviabombi ostanni priznachalisya dlya znishennya mostiv i viadukiv Za masoyu vkazanoyu v kilogramah abo funtah dlya neyadernih bomb abo potuzhnistyu vkazanoyu v kilotonnah abo megatonnah trotilovogo ekvivalentu dlya yadernih bomb Slid zaznachiti sho kalibr neyadernoyi bombi ce ne yiyi faktichna masa a vidpovidnist gabaritam yakogos standartnogo boyepripasu yakim zazvichaj ye fugasna aviabomba togo zh kalibru Rozbizhnist mizh kalibrom i masoyu mozhe buti dosit velikoyu napriklad osvitlyuvalna aviabomba SAB 50 15 mala kalibr 50 kg pri masi vsogo 14 4 14 8 kg Z inshogo boku aviabomba FAB 1500 2600TS TS tovstostinna maye kalibr 1500 kg pri faktichnij masi 2600 kg Za konstrukciyeyu bojovoyi chastini na monoblochni modulni i kasetni spochatku ostanni imenuvalisya v SRSR rotativno rozsiyuyuchimi aviacijnimi bombami ros RRAB Za kerovanistyu na nekerovani i kerovani Za sposobom dostavki do cili vertikalnogo padinnya ta krilati planeruyuchi Rosijska radyanska klasifikaciya aviabomb Dokladnishe Aviacijni bombi Rosiya Deyaki najposhirenishi suchasni tipi bomb Osnovnogo priznachennya FAB fugasna BETAB betonobijni ZAB ODAB KAB korektovani RBK razova bombova kaseta Dopomizhni ta specialni SAB svitit DAB dimova P praktichnaOsnovni harakteristiki aviabombKalibr nominalna masa bombi vkazana v kilogramah zi vstanovlenimi geometrichnimi rozmirami Dlya aviabomb SRSR i Rosiyi kalibr vkazuyetsya v umovnomu poznachenni bombi pislya najmenuvannya tipu Koeficiyent napovnennya vidnoshennya masi napovnennya vibuhovoyi rechovini do povnoyi masi bombi Vin zminyuyetsya v intervali vid 0 1 do 0 7 Najbilshij koeficiyent napovnennya u fugasnih bomb najmenshij u oskolkovih Aerodinamichna yakist aviabombi obumovlena yiyi balistichnim koeficiyentom U SRSR i Rosiyi etalonnoyu harakteristikoyu sho viznachaye cej koeficiyent prijnyato znachennya harakteristichnogo chasu padinnya aviabombi chas padinnya aviabombi skinutoyi v gorizontalnomu poloti nosiya na shvidkosti 40 m s z visoti 2000 metriv Pokazniki efektivnosti urazhennya aviabomb Okremi vkazuyut konkretnij harakter poshkodzhennya cili radius i glibina voronki vibuhu tovshina broni yaku probivaye bomba radius oskolkovogo urazhennya plosha zoni urazhennya dlya fugasnih bomb tosho Uzagalneni vkazuyut neobhidnu kilkist popadan v cil dlya yiyi znishennya abo vivedennya z ladu na viznachenij period navedenu ploshu urazhennya tosho Ekspluatacijni harakteristiki diapazon umov zastosuvannya aviabomb minimalni i maksimalni znachennya shvidkosti visoti kuta pikiruvannya i chasu polotu umovi zberigannya transportuvannya obsyag pidgotovki do bojovogo zastosuvannya tosho Konstrukciya aviacijnih bomb Naj naj sered aviabombAviabombi zvichajnogo sporyadzhennya Grand SlamPTAB 2 5 1 5 najmasovisha aviacijna bomba SRSR v roki nimecko radyanskoyi vijni najmasovisha aviacijna bomba u vijskovij aviaciyi suchasnoyi Rosiyi FAB 5000NG najpotuzhnisha i najvazhcha aviacijna bomba SRSR periodu nimecko radyanskoyi vijni FAB 9000 najpotuzhnisha razom z bronebijnoyu i najvazhcha neyaderna aviacijna bomba v SRSR Grand Slam najpotuzhnisha z neyadernih i najvazhcha aviacijna bomba Drugoyi svitovoyi vijni najpotuzhnisha i najvazhcha serijna neyaderna aviacijna bomba Takozh najpotuzhnisha i najvazhcha serijna kerovana aviacijna bomba u sviti najpotuzhnisha i najvazhcha 13600 kg kerovana aviacijna bomba u sviti Trivayut viprobuvannya Prijnyattya na ozbroyennya planuvalos u lipni 2010 roku najvazhcha kalibr 43 600 funtiv abo 19 777 kg neyaderna fugasna aviacijna bomba v istoriyi Dlya vigotovlennya termoyadernoyi vikoristano yiyi korpus ODAB 9000 Kuzkin batko Tato vsih bomb aviacijna vakuumna bomba pidvishenoyi potuzhnosti Vvazhayetsya najpotuzhnishim neyadernim boyepripasom u sviti 44000kg Potuzhnist AVBPM stanovit lishe blizko 0 3 vid potuzhnosti bombi Malyuk skinutoyi na Hirosimu najvazhcha himichna aviacijna bomba v istoriyi Udar gadyuki najmensha 19 kg kerovana aviacijna bomba u sviti najmensha fugasna aviacijna bomba v istoriyi himichna najmensha blizko 82 gramiv aviacijna bomba dovedena do prijnyattya na ozbroyennya Bat bomb Mishacha bomba zapalyuvalna najmensha 17 gramiv aviacijna bomba v istoriyi vipuskalasya doslidnoyi seriyeyu na ozbroyennya ne nadijshla Peredbachalosya sho nosiyami cih bomb budut kazhani skiduvani z litakiv u specialnih samorozpakovuvalnih kontejnerah Yaderni aviabombi Malyuk angl Mk I Little Boy persha yaderna bomba skinuta na Yaponiyu Hirosima 6 serpnya 1945 roku 08 15 Tovstun angl Mk III Fat Man druga yaderna bomba skinuta na Yaponiyu Nagasaki 9 serpnya 1945 roku 11 02 Mk 18 uranova nadbomba najpotuzhnisha 500 kilotonn i najvazhcha klasichna tilki na osnovi reakciyi yadernogo rozpadu yaderna bomba dovedena do serijnogo virobnictva i prijnyattya na ozbroyennya Analog termoyadernoyi z uranovim palivom RDS 1 virib 501 SRSR persha radyanska yaderna bomba AN602 Car bomba Kuzkina mat Ivan najpotuzhnisha 58 6 megatonni i najvazhcha masa 26 5 tonn z parashutnoyu sistemoyu bomba v istoriyi lyudstva SRSR Pomaranchevij visnik najpotuzhnisha 700 kilotonn i najvazhcha klasichna yaderna bomba v istoriyi Primitki Arhiv originalu za 17 bereznya 2012 Procitovano 20 kvitnya 2012 Chechik D L Ozbroyennya litalnih aparativ 164 s 500 prim Aviacijna bomba OFAB 250 270 8 veresnya 2009 u Wayback Machine ros weapon ab fab5000 html Aviacijna bomba OFAB 5000 26 kvitnya 2011 u Wayback Machine ros Matir vsih Bomb stane shirmoyu dlya yadernogo udaru 22 grudnya 2007 u Wayback Machine ros Arhiv originalu za 7 serpnya 2009 Procitovano 20 kvitnya 2012 Arhiv originalu za 11 lipnya 2010 Procitovano 20 kvitnya 2012 Arhiv originalu za 21 bereznya 2009 Procitovano 20 kvitnya 2012 LiteraturaAviacijni zasobi urazhennya Miropolskij F P ta in pid red F P Miropolskogo M 1995 255 sPosilannyaAviacijni bombi 20 listopada 2009 u Wayback Machine Sajt Vijskova sprava A B Shirokorad Istoriya aviacijnogo ozbroyennya 16 bereznya 2005 u Wayback Machine Suchasni zvichajni zasobi urazhennya Oskolkovi kulkovi fugasni boyepripasi Boyepripasi ob yemnogo vibuhu Aviabombi Drugoyi svitovoyiDiv takozhBomba