Абісопелагіа́ль (абісальна пелагіаль) або афоти́чна зо́на — глибинний шар пелагіалі. Займає близько 80 % морського дна й основну товщу морської води, значно перевищуючи за площею неритову область, а за обсягом освітлену пелагіаль. При цьому безсумнівно абісальний бентос є похідним від бентосу освітленої області океану, а населення абісальної пелагіалі походить від мешканців освітленої пелагіалі. Поряд з відсутністю світла на доборі глибоководних форм позначаються високий тиск і низькі температури, характерні для глибин, які утворюють тут песимальні умови існування.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkwTDFCbGJHRm5hV042YjI1bFgzVnJMbk4yWnk4eE5UQndlQzFRWld4aFoybGplbTl1WlY5MWF5NXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
Повна відсутність живих рослин в абісопелагіалі — причина відсутності в цій області океану рослиноїдних форм. З компонентів ланцюгів живлення тут є тільки консументи 2-го й 3-го порядків, тобто споживачі тваринної їжі, і редуценти — . Роль сапрофагів-детритоїдів в абісопелагіалі досить велика. Органічні залишки — рештки тварин, мертві рослини, у тому числі мертві особини фітопланктону, опускаються в абісаль із освітлених шарів океанічної пелагіалі. Із глибиною потужність цього потоку зменшується, оскільки мешканці менш глибоких шарів води перехоплюють його частину. Відсутність продуцентів і зменшення біомаси редуцентів-детритоїдів погіршує умови харчування на глибинах і призводить до зменшення загальної біомаси тваринного населення.
В абісопелагіалі спостерігається певна залежність біомаси й продукції від відповідних показників в освітленій частині пелагіалі: чим бідніше життям поверхневі освітлені води, тим бідніше життя в розташованих під ними ділянках абісопелагіалі. Найбільша своєрідність мешканців абісалі пов'язана з відсутністю світла.
Джерела
Література
- Реймерс Н. Ф. Основні біологічні поняття та терміни. — Москва: Просвіта, 1988.
- Афотична зона // : навч.-метод. посіб. / уклад. О. Г. Лановенко, О. О. Остапішина. — Херсон : ПП Вишемирський В. С., 2013. — С. 14.
Посилання
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Abisopelagia l abisalna pelagial abo afoti chna zo na glibinnij shar pelagiali Zajmaye blizko 80 morskogo dna j osnovnu tovshu morskoyi vodi znachno perevishuyuchi za plosheyu neritovu oblast a za obsyagom osvitlenu pelagial Pri comu bezsumnivno abisalnij bentos ye pohidnim vid bentosu osvitlenoyi oblasti okeanu a naselennya abisalnoyi pelagiali pohodit vid meshkanciv osvitlenoyi pelagiali Poryad z vidsutnistyu svitla na dobori glibokovodnih form poznachayutsya visokij tisk i nizki temperaturi harakterni dlya glibin yaki utvoryuyut tut pesimalni umovi isnuvannya Diagrama glibinnih shariv pelagiali Povna vidsutnist zhivih roslin v abisopelagiali prichina vidsutnosti v cij oblasti okeanu roslinoyidnih form Z komponentiv lancyugiv zhivlennya tut ye tilki konsumenti 2 go j 3 go poryadkiv tobto spozhivachi tvarinnoyi yizhi i reducenti Rol saprofagiv detritoyidiv v abisopelagiali dosit velika Organichni zalishki reshtki tvarin mertvi roslini u tomu chisli mertvi osobini fitoplanktonu opuskayutsya v abisal iz osvitlenih shariv okeanichnoyi pelagiali Iz glibinoyu potuzhnist cogo potoku zmenshuyetsya oskilki meshkanci mensh glibokih shariv vodi perehoplyuyut jogo chastinu Vidsutnist producentiv i zmenshennya biomasi reducentiv detritoyidiv pogirshuye umovi harchuvannya na glibinah i prizvodit do zmenshennya zagalnoyi biomasi tvarinnogo naselennya V abisopelagiali sposterigayetsya pevna zalezhnist biomasi j produkciyi vid vidpovidnih pokaznikiv v osvitlenij chastini pelagiali chim bidnishe zhittyam poverhnevi osvitleni vodi tim bidnishe zhittya v roztashovanih pid nimi dilyankah abisopelagiali Najbilsha svoyeridnist meshkanciv abisali pov yazana z vidsutnistyu svitla DzherelaLiteraturaRejmers N F Osnovni biologichni ponyattya ta termini Moskva Prosvita 1988 Afotichna zona navch metod posib uklad O G Lanovenko O O Ostapishina Herson PP Vishemirskij V S 2013 S 14 Posilannya