Іспанські сходи (італ. Scalinata di Trinità dei Monti) — відомі у світі сходи у місті Рим, що зв'язують вхідний портал церкви Триніта-дей-Монті та Іспанську площу (італ. Piazza di Spagna). Іспанські сходи — своєрідний бренд і візитівка міста Рим поряд з Капітолієм, П'яцца дель Пополо та Колізеєм. Свою назву отримали від Іспанської площі, що знаходиться біля підніжжя сходів.
Іспанські сходи | |
---|---|
| |
41°54′21″ пн. ш. 12°28′58″ сх. д. / 41.90611000002777331° пн. ш. 12.482780000028° сх. д.Координати: 41°54′21″ пн. ш. 12°28′58″ сх. д. / 41.90611000002777331° пн. ш. 12.482780000028° сх. д. | |
Країна | ![]() |
Розташування | d[1] Рим |
Тип | d пам'ятка і споруда |
Стиль | бароко |
Архітектор | d |
Дата заснування | 1725 |
![]() ![]() Іспанські сходи Іспанські сходи (Італія) | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk0TDFCcFlYcDZZVjlrYVY5VGNHRm5ibUZmSlRJNFVtOXRaU1V5T1Y4d01EQTBMbXB3Wnk4ek1EQndlQzFRYVdGNmVtRmZaR2xmVTNCaFoyNWhYeVV5T0ZKdmJXVWxNamxmTURBd05DNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Історія формування барокового ансамблю
На пагорбі Пінціо з 1502 року почали будувати церкву Святої Трійці (Триніта-дей-Монті). Замовником був король Франції Людовик XII. Будівництво затяглося надовго і добудували церкву лише у 1585 році. Аби церква мала ефектний фасад, до будівництва залучили відомого архітектора-італійця Джакомо делла Порта, який і створив фасад.
Інтер'єр церкви прикрасила скульптурна група «Зняття з хреста» художника і скульптора Данієле да Вольтерра (1509—1566). Є відомості, що скульптор співпрацював з Мікеланджело і користувався його порадами при створені відомої скульптури. Не самий талановитий з майстрів, Вольтерра успадкував посаду після Мікеланджело по роботам у Ватикані.
Збудована церква Триніта-дей-Монті швидко стала відомою. Вона — модель для багатьох художників (малюнок 17 ст. Клода Лоррена, Гране 1808 р., та ін.)
У 17 столітті почала формуватися і Іспанська площа внизу пагорба Пінціо. У 1627—1629 рр. Берніні — батько створив фонтан Човник (італ. Barcaccia), але церква і площа ще не були пов'язані одна з одною.
Наприкінці 17 ст. дипломат Франції Етьєн Гефф'є зауважив, що бажано пов'язати портал церкви і площу бароковими сходинками. Аби задум було реалізовано він заповів 20 000 скудо на будівництво сходинок. Про гроші і заповіт дізнався кардинал Мазаріні і почав вимагати також встановлення кінного монументу королю Луї 14-му. Володарем міста Риму себе вважав папа римський і монумент закордонному королю його ніяк не влаштовував. Проект поклали під сукно, аби не реалізовувати вимог Мазаріні. Будівництво не розпочинали до смерті короля Луї 14-го.
Одні дійові особи померли, а виконувати заповіт були вимушені інші. Нарешті у 1717 р. провели конкурс на створення сходинок. Його виграв мало тоді відомий архітектор Франческо де Санктіс. З будівництвом барокових сходинок упорались за два роки (1723—1725). Створення кінного монумента не було вже нікому і вимагати. Але церквою опікувалося королівство Франція. Аби підсолодити пігулку, до скульптурного оздоблення сходинок додали геральдичні лілеї Франції в суміші з символами папської влади — орлом і короною.
Подальша історія
Фасад церкви досить спокійний, без виразних архітектурних акцентів. Величі фасаду надають лише дві башти-дзвіниці. У 1789 р. виразність сходинок підсилили давньоримським обеліском, що перенесли сюди з садів Саллюстія (це імітація египетського обеліску часів Давнього Риму).
У 1816 Церква Трійці сильно постраждала і була капітально перебудована.
Галерея
- Худ. Гране, 1808, церква Трійці
- Давнє фото
- Іспанські сходи
- Іспанські сходи
- Фасад церкви
- Під час богослужіння
- «Зняття з хреста», Даниеле да Вольтерра
- Інтер'єр церкви
- Склепіння церкви
Сучасність
Дивні барокові сходинки прикрасили Рим. Їх 138. Вони є героями багатьох фільмів, замальовок, місцем зустрічей, презентацій і показів мод. Сходам присвячена однойменна пісня Мортена Гаркета на його альбомі Wild Seed.
Примітки
- archINFORM — 1994.
Посилання
Іспанські сходи на piazzadispagna.it [ 26 лютого 2021 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ispanski shodi ital Scalinata di Trinita dei Monti vidomi u sviti shodi u misti Rim sho zv yazuyut vhidnij portal cerkvi Trinita dej Monti ta Ispansku ploshu ital Piazza di Spagna Ispanski shodi svoyeridnij brend i vizitivka mista Rim poryad z Kapitoliyem P yacca del Popolo ta Kolizeyem Svoyu nazvu otrimali vid Ispanskoyi ploshi sho znahoditsya bilya pidnizhzhya shodiv Ispanski shodi41 54 21 pn sh 12 28 58 sh d 41 90611000002777331 pn sh 12 482780000028 sh d 41 90611000002777331 12 482780000028 Koordinati 41 54 21 pn sh 12 28 58 sh d 41 90611000002777331 pn sh 12 482780000028 sh d 41 90611000002777331 12 482780000028Krayina Italiya 1 Roztashuvannya d 1 RimTip d pam yatka i sporudaStil barokoArhitektor dData zasnuvannya 1725Ispanski shodiIspanski shodi Italiya Mediafajli u Vikishovishi Ispanski shodi Vid vid Fontanu BarkachchaIstoriya formuvannya barokovogo ansamblyuNa pagorbi Pincio z 1502 roku pochali buduvati cerkvu Svyatoyi Trijci Trinita dej Monti Zamovnikom buv korol Franciyi Lyudovik XII Budivnictvo zatyaglosya nadovgo i dobuduvali cerkvu lishe u 1585 roci Abi cerkva mala efektnij fasad do budivnictva zaluchili vidomogo arhitektora italijcya Dzhakomo della Porta yakij i stvoriv fasad Inter yer cerkvi prikrasila skulpturna grupa Znyattya z hresta hudozhnika i skulptora Daniyele da Volterra 1509 1566 Ye vidomosti sho skulptor spivpracyuvav z Mikelandzhelo i koristuvavsya jogo poradami pri stvoreni vidomoyi skulpturi Ne samij talanovitij z majstriv Volterra uspadkuvav posadu pislya Mikelandzhelo po robotam u Vatikani Zbudovana cerkva Trinita dej Monti shvidko stala vidomoyu Vona model dlya bagatoh hudozhnikiv malyunok 17 st Kloda Lorrena Grane 1808 r ta in U 17 stolitti pochala formuvatisya i Ispanska plosha vnizu pagorba Pincio U 1627 1629 rr Bernini batko stvoriv fontan Chovnik ital Barcaccia ale cerkva i plosha she ne buli pov yazani odna z odnoyu Naprikinci 17 st diplomat Franciyi Etyen Geff ye zauvazhiv sho bazhano pov yazati portal cerkvi i ploshu barokovimi shodinkami Abi zadum bulo realizovano vin zapoviv 20 000 skudo na budivnictvo shodinok Pro groshi i zapovit diznavsya kardinal Mazarini i pochav vimagati takozh vstanovlennya kinnogo monumentu korolyu Luyi 14 mu Volodarem mista Rimu sebe vvazhav papa rimskij i monument zakordonnomu korolyu jogo niyak ne vlashtovuvav Proekt poklali pid sukno abi ne realizovuvati vimog Mazarini Budivnictvo ne rozpochinali do smerti korolya Luyi 14 go Odni dijovi osobi pomerli a vikonuvati zapovit buli vimusheni inshi Nareshti u 1717 r proveli konkurs na stvorennya shodinok Jogo vigrav malo todi vidomij arhitektor Franchesko de Sanktis Z budivnictvom barokovih shodinok uporalis za dva roki 1723 1725 Stvorennya kinnogo monumenta ne bulo vzhe nikomu i vimagati Ale cerkvoyu opikuvalosya korolivstvo Franciya Abi pidsoloditi pigulku do skulpturnogo ozdoblennya shodinok dodali geraldichni lileyi Franciyi v sumishi z simvolami papskoyi vladi orlom i koronoyu Podalsha istoriyaFasad cerkvi dosit spokijnij bez viraznih arhitekturnih akcentiv Velichi fasadu nadayut lishe dvi bashti dzvinici U 1789 r viraznist shodinok pidsilili davnorimskim obeliskom sho perenesli syudi z sadiv Sallyustiya ce imitaciya egipetskogo obelisku chasiv Davnogo Rimu U 1816 Cerkva Trijci silno postrazhdala i bula kapitalno perebudovana GalereyaHud Grane 1808 cerkva Trijci Davnye foto Ispanski shodi Ispanski shodi Fasad cerkvi Pid chas bogosluzhinnya Znyattya z hresta Daniele da Volterra Inter yer cerkvi Sklepinnya cerkviSuchasnistDivni barokovi shodinki prikrasili Rim Yih 138 Voni ye geroyami bagatoh filmiv zamalovok miscem zustrichej prezentacij i pokaziv mod Shodam prisvyachena odnojmenna pisnya Mortena Garketa na jogo albomi Wild Seed PrimitkiarchINFORM 1994 d Track Q265049PosilannyaIspanski shodi na piazzadispagna it 26 lyutogo 2021 u Wayback Machine