Інформаці́йно-пошуко́ва мо́ва (ІПМ) — штучна мова, призначена для вираження семантичних аспектів інформаційних джерел (частіше всього, документів) і запитів у формі, придатній для здійснення пошуку інформації. За своїми знаковими системами та правилами синтаксису ІПМ різняться .
Загальна характеристика інформаційно-пошукової мови
Процес пошуку інформації передбачає взаємодію у режимі «запит — відповідь» користувача та інформаційно-пошукової системи через посередництво заздалегідь узгодженої ІПМ. Таким чином, передумовами для проведення інформаційного пошуку є:
- попереднє індексування інформаційного масиву, тобто створення пошукового образу кожного інформаційного джерела в масиві;
- переклад інформаційного запиту користувача визначеною ІПМ.
Формалізація лексики і створення різних ІПМ викликано необхідністю усунення "надмірності" і "недостатності" природної мови для цілей інформаційного пошуку. Як і в природних мовах,в інформаційно-пошукових мовах використовується лексика, тобто свій словниковий склад. Лексичні одиниці (слова) ІПМ можуть бути простими (елементарними) або складними, тобто ІПМ може мати або не мати свої кошти словотворення. Основними елементами ІПМ є алфавіт, лексика і граматика. Алфавіт ІПМ - система знаків, що використовуються для запису слів і виразів ІПМ .
Призначення інформаційно-пошукової мови
Метою будь-якої ІПМ є надання користувачеві можливості пошуку інформації за відомими даними, або необхідною йому тематикою, вираженою спеціальними запитами. Процес складання запиту допускає багатоваріантність і є свого роду мистецтвом. Крім того, процедура пошуку має чітко визначену етапність: від визначення інформаційної потреби та області пошуку до аналізу результатів та вибору об'єктів.
На першому етапі визначається мета пошуку, його стратегія та область проведення (каталоги, бази даних). Наступна, оперативна частина пошукової процедури — це багатоваріантність підходів та рішень при формалізації запитів у процесі їх відпрацювання.
Подальший етап — робота з документами, отриманими списком релевантних документів. Від вірного вибору переліку документів-першоджерел залежить результат роботи всіх трьох етапів пошукової процедури. У процесі пошуку необхідних документів ми орієнтуємось не на повні тексти документів, а на дані, що дозволяють отримати уявлення про їх зміст. Це можуть бути класифікаційні індекси, перелік бібліографічних даних, тематичні рубрики тощо. При переході від документа до його скороченого опису з метою використання для подальшого пошуку, ми ніби перекладаємо зміст документу на інформаційно-пошукову мову, тобто здійснюємо процес індексування інформації.
Правила індексування добре погоджені між собою і забезпечують тісний взаємозв'язок багатьох технологічних і лінгвістичних рішень, прийнятих при побудові й використанні основних елементів системи в ряду «комплектування — програмне забезпечення — індексування інформації — процес проведення пошуку» .Опис змісту документа за допомогою ІПМ — це пошуковий образ документу (ПОД), а опис змісту запиту — запиту (ПОЗ). Саме від вміння правильно їх представити багато в чому залежить якість роботи всієї ІПС. Тому при розробці автоматизованих ІПС велику увагу необхідно приділяти вибору інформаційно-пошукових мов.
Нині[] однією з проблем каталогізування є опис електронних ресурсів, тобто документів на машиночитних носіях, які все активніше запроваджуються в інформаційному просторі. Зараз[] ця проблема виділилась у спеціалізовану галузь знань, що розвивається досить динамічно. Існує кілька методів та підходів, розробники яких намагаються врахувати всі особливості електронних видань. До низки найбільш значимих міжнародних розробок входять випущене ІФЛА «Міжнародний стандартний бібліографічний опис для електронних ресурсів» (англ. International Standard Bibliographic Description for Electronic Resources, ISBD (ER)) та проект «Дублінське ядро» (англ. Dublin Core), ініціатором якого є OCLC (www.dublincore.org). Ці розробки демонструють протилежні точки зору на бібліографічний опис ресурсів Мережі. Документ ІФЛА служить для каталогізаторів, забезпечуючи їх інструментарієм для професійного обліку електронних матеріалів.
Проект «Дублінське ядро», навпаки, призначений всім авторам сайтів: згідно з концепцією, кожний web-майстер має включати в структуру web-сторінки (область метаданих) визначений набір елементів, за допомогою яких описуються зміст та вихідні дані ресурсу. У Росії в галузі бібліографічного опису електронних видань також проведена значна робота. Своєрідним відображенням міжнародного стандарту ІФЛА став створений Російською державною бібліотекою та «Информрегистром» ГОСТ 7.82—2001 «Библиографическая запись. Библиографическое описание электронных ресурсов: Общие требования и правила составления». Він був прийнятий Міждержавною радою із стандартизації, метрології та сертифікації 22 травня 2001 р. Укладачі фактично взяли за основу ГОСТ 7.1—84 «Библиографическое описание документа. Общие требования и правила составления» і зробили спробу максимально наблизити опис Інтернет-ресурсів до опису традиційних документів, у результаті чого опис електронних видань набув вигляду, близького до бібліографічних записів на друковані видання.
Слід відмітити, що даний стандарт українські бібліотекарі теж не можуть використовувати, оскільки Держстандартом України йому не надано чинності. Натомість бібліотекарі України вивчають і намагаються впровадити у бібліотечну практику практику Дублінський комплект даних. В Україні першою спробою надання інформації про новий стандарт метаданих, який сприяє ефективнішому пошуку інформаційних ресурсів в Інтернет, став матеріал, підготовлений ініціативною групою Української бібліотечної асоціації, представлений на сайті Публічної бібліотеки імені Лесі Українки. У 1999 році працівниками Кіровоградської обласної наукової бібліотеки розпочато проект «МЕТАДАТА», головною метою якого є вивчення стандартів метаданих з наступним використанням на сервері бібліотеки. З початку 2000 р. усі html-сторінки, що публікуються на сайті бібліотеки забезпечуються описом Dublin Core. Сайт містить[] більш ніж 900 html-сторінок з метаданими Dublin Core.
Види та структура інформаційно-пошукових мов
По області або по сфері застосування інформаційно-пошукових мов можна виділити:
- Комунікативні (загальносистемні) ІПМ - призначені для забезпечення взаємодії між різними (інформаційними, бібліотечними та ін.) системами (у тому числі розподіленими по державної, відомчої або територіальної приналежності);
- Локальні (внутрішні) ІПМ - призначені для використання в рамках окремої системи;
- Зовнішні ІПМ - використовувані в інших системах і призначені для взаємодії тільки з ними .
Розрізняють мови опису (декларативні мови), які в свою чергу поділяються на мови предкординатні (класифікаційні) і посткординатні(дескрипторні), а також процедурні мови - мови запитів і маніпулювання даними .
Інформаційно-пошукові мови поділяються на два основні типи:
- ІПМ класифікаційного типу
До мов цього типу відносяться ієрархічні, алфавітно-предметні та фасетні класифікації. Наприклад, ББК та УДК.
- ІПМ дескрипторного типу
Класифікаційні інформаційно-пошукові мови Інформаційно-пошукові каталоги, засновані на класифікації відомостей за певною предметної області, були першими системами інформаційного пошуку документів. Початкові підходи до класифікації тематики документів ґрунтувалися на формуванні списку предметних аналогів, розташованих в алфавітному порядку. Кожна предметна рубрика отримувала певний цифровий або буквенно-цифровий код. Зміст документа індексувалися перерахуванням кодів тих рубрик, які відображали теми документа. Це перечислювальна класифікація. Особливістю систем перечислювальної класифікації є можливість індексування документів будь-якою кількістю рубрик, що відображають зміст документ. Для здійснення пошуку необхідних документів за класифікатором визначаються коди, що цікавлять користувача рубрик і далі відбираються з сховища ті документи, які проіндексовані відповідними кодами. Відсутність систематизованих зв'язків і відносин між предметними рубриками є основним недоліком перечислювальної класифікації. При систематизованій класифікації список будується як ієрархічна структура, у вигляді перевернутого дерева. Вся предметна область розбивається на ряд взаємовиключних (не перетинаються) рубрик. Кожна рубрика, у свою чергу, може включати кілька підрубрик. Таким чином, при систематизованій класифікації враховуються вже деякі семантичні основи предметної області, що виражаються в родовидових відносинах основних категорій, понять і класів.
- Зміст документа індексується кодами відповідних рубрик, однак при цьому відпадає необхідність в вказівці загальніших рубрик, до яких відносяться виділені полрубрики. В результаті індексування і пошук документів на основі ієрархічної класифікації дозволяють більш адекватно відображати зміст документів і забезпечують більшу точність пошуку.
Перечислювальний і ієрархічний підходи до класифікації використовуються в алфавітному порядку-предметних каталогах бібліотек. Недоліком як перечислювальної, так і ієрархічної класифікації є принципова неможливість заздалегідь перерахувати всі можливі теми документів .
Дескрипторні інформаційно-пошукові мови (ДІПМ) В основі побудови дескрипторних інформаційно-пошукових мов лежить принцип координатного індексування, який передбачає, що основний смисловий зміст документа може бути виражено списком ключових слів. До ключових слів відносяться так звані повнозначні слова - іменник, прикметник, , , числівники, . Ключовими словами не можуть бути , сполучники, частки, вигуки. Основними елементами ДІПМ є:
- словник лексичних одиниць;
- правила застосування ІПМ (граматика), що визначають процедуру перекладу текстів документів і запитів з природної мови на ІПМ;
- правила побудови ІПМ.
Словники лексичних одиниць діляться на дві групи:
- основні лексичні словники, складові лексику ІПМ;
- морфологічні словники, що забезпечують морфологічний аналіз і нормалізацію слів.
Як лексичних одиниць основних словників використовуються ключові слова, словосполучення та дескриптори . - поняття, що означає групу еквівалентних або близьких за змістом ключових слів. Дескриптор - це ім'я класу синонімів.Дескриптори можуть використовувати код, слово або словосполучення . Розробка дескрипторної мови фактично зводиться до розробки інформаційно-пошукового тезауруса (ІПТ). Тезаурус (від грец. «сховище», «скарбниця») у вузькому сенсі являє собою спеціальний словник-довідник, в якому перераховані ключові слова - дескриптори певної предметної області, вказані їхні синоніми, встановлені способи усунення , , , визначені родовидові і асоціативні зв дескрипторів. Найважливішими парадигматическими відносинами ІПТ є:
- супідрядність;
- рід-вид;
- частина-ціле;
- причина-наслідок;
- функціональне схожість.
Узагальнена структура ІПТ включає як мінімум три складових: словарну частину, семантичну карту, керівництво по використанню. Словникова частина - алфавітний список дескрипторів з їх словниковими статтями. Семантична мапа - система тематичних класів дескрипторів, представлена у вигляді графічної схеми або таблиці. Керівництво по використанню ІПТ містить правила переказу ключових слів і словосполучень на ІПМ, правила лексикографічного контролю і редагування пошукового образу документа і пошукового образу запиту, а також правила ведення ІПТ. Відзнакою інформаційно-пошукових скарбниць від інформаційно-пошукових каталогів на основі предметної ієрархічної рубрикації є те, що в тезаурусах, крім класифікаційної схеми, присутні самі ключові слова та дескриптори, що об'єднані під назвою класів, рубрик і т. д. В каталогах присутні лише позначення (назви) класів.
- Головна ідея інформаційно-пошукових скарбниць полягає в підвищенні ефективності індексування документів в рамках дескриптивного підходу. Однак у процесі індексування враховуються семантичні зв'язки між дескрипторами, що, в кінцевому рахунку, забезпечує більш адекватний змісту документа пошуковий образ і підвищує ефективність пошуку документів.
В даний час відбувається розширення сфер застосування автоматичних скарбниць. При цьому тезауруси виступають складовою частиною сучасних систем підготовки текстів, здійснюючи лінгвістичну підтримку процесу підготовки і обробки текстів природною мовою . Серед найперспективніших напрямків розвитку автоматичних скарбниць можна вказати наступні:
- Отримання довідки до речі. Вказавши слово, як ключ для запиту, користувач у відповідь отримує відповідний фрагмент словника, що містить лінгвістичну інформацію про цьому слові. Наприклад, автоматичний тезаурус отримує від користувача деякий іменник і у відповідь видає сукупність стійко поєднуються з ним дієслів або всі найбільш часто супроводжують його визначення. При цьому автоматично виконується процедура нормалізації вхідного слова (тобто приведення іменника до іменного падежу).
- Контекстні заміни на вимогу користувачів. В даному випадку тезаурус не тільки підбирає замість одного словосполучення інше, яке користувач визнав відповіднішим контексту за смисловим або стилістичним міркувань, але й автоматично переоформляє параметри слів (наприклад, опис прикметника) відповідно до контексту. Це означає, що синтаксичні операції, що тезаурусом, істотно ускладнюються.
- Автоматична оцінка стилю. Якщо слова і словосполучення в тезаурусі забезпечити стилістичними позначками, то він може використовуватися для стилістичної оцінки тексту з виділенням слів і словосполучень, що випадають, із загального стилю документа .
Індексування
Процес створення пошукового образу документа для інформаційно-пошукової системи (тобто вираження основного змісту документу в термінах певної ІПМ) називається індексуванням. Існують методи автоматизованого індексування (наприклад, вебіндексування). До методів ручного і напівавтоматизованого індексування відносяться, наприклад, процеси бібліотечної каталогізації: створення бібліографічних описів, систематизація, предметизація тощо .
Бібліотечні інформаційно-пошукові мови
Традиційні бібліотечні інформаційно-пошукові системи включають систему каталогів і картотек, бібліографічні покажчики та інші джерела вторинної інформації про бібліотечний фонд. Закономірно, різні інформаційно-пошукові системи мають різні ІПМ (як класифікаційного, так і дескрипторного типу). Так, ІПМ алфавітного каталогу є бібліографічний опис документа. Основною одиницею ІПМ систематичного каталогу є індекс відповідної (набір цифр, літер та/або інших символів, які умовно характеризують основні та додаткові ознаки певної галузі знання або проблеми). В середині індексів можливі різні варіанти групування документів. В основному, використовуються два основні варіанти групування: алфавітний або зворотно-хронологічний. ІПМ складається з предметних рубрик.
Завдяки впровадженню у бібліотечну діяльність інформаційних технологій сфера розробки ІПМ значно розширилася .
Див. також
Примітки
- . Архів оригіналу за 10 квітня 2009. Процитовано 11 липня 2010.
- ДСТУ 2392-94 Інформація та документація. Базові поняття. Терміни та визначення. — К .:Держстандарт України,1994
- Захаров В. П. Информационно-поисковые системы [Текст] / В. П. Захаров.— М: НиТ.,2005 .— 48 с.—
- Михайлов, А. И.; Черный, А. П. (1968). Основы информатики (рос.). Москва: ФАИР. ISBN .
{{}}
: Перевірте значення|isbn=
: контрольна сума () - (англ.) . Архів оригіналу за 22 січня 2009. Процитовано 11 липня 2021.
{{}}
: Пропущений або порожній|title=
() - . Архів оригіналу за 16 червня 2005. Процитовано 22 червня 2019.
{{}}
: Пропущений або порожній|title=
() - . Архів оригіналу за 24 березня 2011. Процитовано 5 вересня 2010.
{{}}
: Пропущений або порожній|title=
() - Кушнаренко, Н. М.; Удалова, В. К. (2006). Наукова обробка документів. Київ: Знання. ISBN .
{{}}
: Перевірте значення|isbn=
: контрольна сума () - Симонович С.В.Интернет у вас дома [Текст] /С.В.Симонович, В.И. Мураховский.— М.: АСТ-ПРЕСС, 2008. — 432 с.—
- Лозовский Л.Ш. Интернет – это интересно [Текст] /Л.Ш.Лозовский, Л.А.Ратновский. — М.: ИНФРА, 2007. –—128 с.—
- Гайдамакин Н.А. Автоматизированные информационные системы, базы и банки данных[Текст] / Н.А.Гайдамакин.— М.: Гелиос, 2006.—147 с.—
- Монастырский И.М Информационно-поисковые системы [Текст] /И.М.Монастырский. —М: Экономка,1983.—207с.—
- Храмцов П.И. Информационно-поисковые языки [Текст] /П.И.Храпцов.— М.: Гелиос, 2008.—160 с.—
- . Архів оригіналу за 18 квітня 2009. Процитовано 11 липня 2010.
- Стаття в БСЭ[недоступне посилання з червня 2019]
Література
- Архівістика. Термінологічний словник [ 10 квітня 2009 у Wayback Machine.]
- Поняття і класифікація інформаційно-пошукових систем [ 18 квітня 2009 у Wayback Machine.]
- Стаття в БСЭ[недоступне посилання з червня 2019]
- Гайдамакин Н. А. Автоматизированные информационные системы, базы и банки данных[Текст] / Н. А. Гайдамакин.— М.: Гелиос, 2006.—147 с.— .
- ДСТУ 2392-94 Інформація та документація. Базові поняття. Терміни та визначення. — К .:Держстандарт України,1994.
- Егоров А. Б. Поиск в Интернете [Текст] / А. Б. Егоров. — Санкт — Петербург.: НиТ, 2007.—190 с.— .
- Захаров В. П. Информационно-поисковые системы [Текст] / В. П. Захаров.— М: НиТ.,2005 .— 48 с.— .
- Кузьмин А. В. Поиск в Интернете [Текст] /А. В. Кузьмин, Н. Н. Золотарева.— М: НиТ, 2006.—148 с.— .
- Кушнаренко Н. М. Наукова обробка документів [Текст] /Н. М. Кушнаренко, В. К. Удалова.—К: Знання,2006. — 332с.
- Лозовский Л. Ш. Интернет — это интересно [Текст] /Л. Ш. Лозовский, Л. А. Ратновский. — М.: ИНФРА, 2007. –—128 с.—.
- Михайлов А. И. Основы информатики [Текст] /А. И. Михайлов, А. П. Черный.—М: ФАИР,1968.—515 с.—.
- Монастырский И.М Информационно-поисковые системы [Текст] /И. М. Монастырский. —М: Экономка,1983.—207с.— .
- Симонович С. В. Интернет у вас дома [Текст] /С. В. Симонович, В. И. Мураховский.— М.: АСТ-ПРЕСС, 2008. — 432 с.—.
![]() | Це незавершена стаття про бази даних. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Informaci jno poshuko va mo va IPM shtuchna mova priznachena dlya virazhennya semantichnih aspektiv informacijnih dzherel chastishe vsogo dokumentiv i zapitiv u formi pridatnij dlya zdijsnennya poshuku informaciyi Za svoyimi znakovimi sistemami ta pravilami sintaksisu IPM riznyatsya Zagalna harakteristika informacijno poshukovoyi moviProces poshuku informaciyi peredbachaye vzayemodiyu u rezhimi zapit vidpovid koristuvacha ta informacijno poshukovoyi sistemi cherez poserednictvo zazdalegid uzgodzhenoyi IPM Takim chinom peredumovami dlya provedennya informacijnogo poshuku ye poperednye indeksuvannya informacijnogo masivu tobto stvorennya poshukovogo obrazu kozhnogo informacijnogo dzherela v masivi pereklad informacijnogo zapitu koristuvacha viznachenoyu IPM Formalizaciya leksiki i stvorennya riznih IPM viklikano neobhidnistyu usunennya nadmirnosti i nedostatnosti prirodnoyi movi dlya cilej informacijnogo poshuku Yak i v prirodnih movah v informacijno poshukovih movah vikoristovuyetsya leksika tobto svij slovnikovij sklad Leksichni odinici slova IPM mozhut buti prostimi elementarnimi abo skladnimi tobto IPM mozhe mati abo ne mati svoyi koshti slovotvorennya Osnovnimi elementami IPM ye alfavit leksika i gramatika Alfavit IPM sistema znakiv sho vikoristovuyutsya dlya zapisu sliv i viraziv IPM Priznachennya informacijno poshukovoyi moviMetoyu bud yakoyi IPM ye nadannya koristuvachevi mozhlivosti poshuku informaciyi za vidomimi danimi abo neobhidnoyu jomu tematikoyu virazhenoyu specialnimi zapitami Proces skladannya zapitu dopuskaye bagatovariantnist i ye svogo rodu mistectvom Krim togo procedura poshuku maye chitko viznachenu etapnist vid viznachennya informacijnoyi potrebi ta oblasti poshuku do analizu rezultativ ta viboru ob yektiv Na pershomu etapi viznachayetsya meta poshuku jogo strategiya ta oblast provedennya katalogi bazi danih Nastupna operativna chastina poshukovoyi proceduri ce bagatovariantnist pidhodiv ta rishen pri formalizaciyi zapitiv u procesi yih vidpracyuvannya Podalshij etap robota z dokumentami otrimanimi spiskom relevantnih dokumentiv Vid virnogo viboru pereliku dokumentiv pershodzherel zalezhit rezultat roboti vsih troh etapiv poshukovoyi proceduri U procesi poshuku neobhidnih dokumentiv mi oriyentuyemos ne na povni teksti dokumentiv a na dani sho dozvolyayut otrimati uyavlennya pro yih zmist Ce mozhut buti klasifikacijni indeksi perelik bibliografichnih danih tematichni rubriki tosho Pri perehodi vid dokumenta do jogo skorochenogo opisu z metoyu vikoristannya dlya podalshogo poshuku mi nibi perekladayemo zmist dokumentu na informacijno poshukovu movu tobto zdijsnyuyemo proces indeksuvannya informaciyi Pravila indeksuvannya dobre pogodzheni mizh soboyu i zabezpechuyut tisnij vzayemozv yazok bagatoh tehnologichnih i lingvistichnih rishen prijnyatih pri pobudovi j vikoristanni osnovnih elementiv sistemi v ryadu komplektuvannya programne zabezpechennya indeksuvannya informaciyi proces provedennya poshuku Opis zmistu dokumenta za dopomogoyu IPM ce poshukovij obraz dokumentu POD a opis zmistu zapitu zapitu POZ Same vid vminnya pravilno yih predstaviti bagato v chomu zalezhit yakist roboti vsiyeyi IPS Tomu pri rozrobci avtomatizovanih IPS veliku uvagu neobhidno pridilyati viboru informacijno poshukovih mov Nini koli odniyeyu z problem katalogizuvannya ye opis elektronnih resursiv tobto dokumentiv na mashinochitnih nosiyah yaki vse aktivnishe zaprovadzhuyutsya v informacijnomu prostori Zaraz koli cya problema vidililas u specializovanu galuz znan sho rozvivayetsya dosit dinamichno Isnuye kilka metodiv ta pidhodiv rozrobniki yakih namagayutsya vrahuvati vsi osoblivosti elektronnih vidan Do nizki najbilsh znachimih mizhnarodnih rozrobok vhodyat vipushene IFLA Mizhnarodnij standartnij bibliografichnij opis dlya elektronnih resursiv angl International Standard Bibliographic Description for Electronic Resources ISBD ER ta proekt Dublinske yadro angl Dublin Core iniciatorom yakogo ye OCLC www dublincore org Ci rozrobki demonstruyut protilezhni tochki zoru na bibliografichnij opis resursiv Merezhi Dokument IFLA sluzhit dlya katalogizatoriv zabezpechuyuchi yih instrumentariyem dlya profesijnogo obliku elektronnih materialiv Proekt Dublinske yadro navpaki priznachenij vsim avtoram sajtiv zgidno z koncepciyeyu kozhnij web majster maye vklyuchati v strukturu web storinki oblast metadanih viznachenij nabir elementiv za dopomogoyu yakih opisuyutsya zmist ta vihidni dani resursu U Rosiyi v galuzi bibliografichnogo opisu elektronnih vidan takozh provedena znachna robota Svoyeridnim vidobrazhennyam mizhnarodnogo standartu IFLA stav stvorenij Rosijskoyu derzhavnoyu bibliotekoyu ta Informregistrom GOST 7 82 2001 Bibliograficheskaya zapis Bibliograficheskoe opisanie elektronnyh resursov Obshie trebovaniya i pravila sostavleniya Vin buv prijnyatij Mizhderzhavnoyu radoyu iz standartizaciyi metrologiyi ta sertifikaciyi 22 travnya 2001 r Ukladachi faktichno vzyali za osnovu GOST 7 1 84 Bibliograficheskoe opisanie dokumenta Obshie trebovaniya i pravila sostavleniya i zrobili sprobu maksimalno nabliziti opis Internet resursiv do opisu tradicijnih dokumentiv u rezultati chogo opis elektronnih vidan nabuv viglyadu blizkogo do bibliografichnih zapisiv na drukovani vidannya Slid vidmititi sho danij standart ukrayinski bibliotekari tezh ne mozhut vikoristovuvati oskilki Derzhstandartom Ukrayini jomu ne nadano chinnosti Natomist bibliotekari Ukrayini vivchayut i namagayutsya vprovaditi u bibliotechnu praktiku praktiku Dublinskij komplekt danih V Ukrayini pershoyu sproboyu nadannya informaciyi pro novij standart metadanih yakij spriyaye efektivnishomu poshuku informacijnih resursiv v Internet stav material pidgotovlenij iniciativnoyu grupoyu Ukrayinskoyi bibliotechnoyi asociaciyi predstavlenij na sajti Publichnoyi biblioteki imeni Lesi Ukrayinki U 1999 roci pracivnikami Kirovogradskoyi oblasnoyi naukovoyi biblioteki rozpochato proekt METADATA golovnoyu metoyu yakogo ye vivchennya standartiv metadanih z nastupnim vikoristannyam na serveri biblioteki Z pochatku 2000 r usi html storinki sho publikuyutsya na sajti biblioteki zabezpechuyutsya opisom Dublin Core Sajt mistit koli bilsh nizh 900 html storinok z metadanimi Dublin Core Vidi ta struktura informacijno poshukovih movPo oblasti abo po sferi zastosuvannya informacijno poshukovih mov mozhna vidiliti Komunikativni zagalnosistemni IPM priznacheni dlya zabezpechennya vzayemodiyi mizh riznimi informacijnimi bibliotechnimi ta in sistemami u tomu chisli rozpodilenimi po derzhavnoyi vidomchoyi abo teritorialnoyi prinalezhnosti Lokalni vnutrishni IPM priznacheni dlya vikoristannya v ramkah okremoyi sistemi Zovnishni IPM vikoristovuvani v inshih sistemah i priznacheni dlya vzayemodiyi tilki z nimi Rozriznyayut movi opisu deklarativni movi yaki v svoyu chergu podilyayutsya na movi predkordinatni klasifikacijni i postkordinatni deskriptorni a takozh procedurni movi movi zapitiv i manipulyuvannya danimi Informacijno poshukovi movi podilyayutsya na dva osnovni tipi IPM klasifikacijnogo tipu Do mov cogo tipu vidnosyatsya iyerarhichni alfavitno predmetni ta fasetni klasifikaciyi Napriklad BBK ta UDK IPM deskriptornogo tipu Klasifikacijni informacijno poshukovi movi Informacijno poshukovi katalogi zasnovani na klasifikaciyi vidomostej za pevnoyu predmetnoyi oblasti buli pershimi sistemami informacijnogo poshuku dokumentiv Pochatkovi pidhodi do klasifikaciyi tematiki dokumentiv gruntuvalisya na formuvanni spisku predmetnih analogiv roztashovanih v alfavitnomu poryadku Kozhna predmetna rubrika otrimuvala pevnij cifrovij abo bukvenno cifrovij kod Zmist dokumenta indeksuvalisya pererahuvannyam kodiv tih rubrik yaki vidobrazhali temi dokumenta Ce perechislyuvalna klasifikaciya Osoblivistyu sistem perechislyuvalnoyi klasifikaciyi ye mozhlivist indeksuvannya dokumentiv bud yakoyu kilkistyu rubrik sho vidobrazhayut zmist dokument Dlya zdijsnennya poshuku neobhidnih dokumentiv za klasifikatorom viznachayutsya kodi sho cikavlyat koristuvacha rubrik i dali vidbirayutsya z shovisha ti dokumenti yaki proindeksovani vidpovidnimi kodami Vidsutnist sistematizovanih zv yazkiv i vidnosin mizh predmetnimi rubrikami ye osnovnim nedolikom perechislyuvalnoyi klasifikaciyi Pri sistematizovanij klasifikaciyi spisok buduyetsya yak iyerarhichna struktura u viglyadi perevernutogo dereva Vsya predmetna oblast rozbivayetsya na ryad vzayemoviklyuchnih ne peretinayutsya rubrik Kozhna rubrika u svoyu chergu mozhe vklyuchati kilka pidrubrik Takim chinom pri sistematizovanij klasifikaciyi vrahovuyutsya vzhe deyaki semantichni osnovi predmetnoyi oblasti sho virazhayutsya v rodovidovih vidnosinah osnovnih kategorij ponyat i klasiv Zmist dokumenta indeksuyetsya kodami vidpovidnih rubrik odnak pri comu vidpadaye neobhidnist v vkazivci zagalnishih rubrik do yakih vidnosyatsya vidileni polrubriki V rezultati indeksuvannya i poshuk dokumentiv na osnovi iyerarhichnoyi klasifikaciyi dozvolyayut bilsh adekvatno vidobrazhati zmist dokumentiv i zabezpechuyut bilshu tochnist poshuku Perechislyuvalnij i iyerarhichnij pidhodi do klasifikaciyi vikoristovuyutsya v alfavitnomu poryadku predmetnih katalogah bibliotek Nedolikom yak perechislyuvalnoyi tak i iyerarhichnoyi klasifikaciyi ye principova nemozhlivist zazdalegid pererahuvati vsi mozhlivi temi dokumentiv Deskriptorni informacijno poshukovi movi DIPM V osnovi pobudovi deskriptornih informacijno poshukovih mov lezhit princip koordinatnogo indeksuvannya yakij peredbachaye sho osnovnij smislovij zmist dokumenta mozhe buti virazheno spiskom klyuchovih sliv Do klyuchovih sliv vidnosyatsya tak zvani povnoznachni slova imennik prikmetnik chislivniki Klyuchovimi slovami ne mozhut buti spoluchniki chastki viguki Osnovnimi elementami DIPM ye slovnik leksichnih odinic pravila zastosuvannya IPM gramatika sho viznachayut proceduru perekladu tekstiv dokumentiv i zapitiv z prirodnoyi movi na IPM pravila pobudovi IPM Slovniki leksichnih odinic dilyatsya na dvi grupi osnovni leksichni slovniki skladovi leksiku IPM morfologichni slovniki sho zabezpechuyut morfologichnij analiz i normalizaciyu sliv Yak leksichnih odinic osnovnih slovnikiv vikoristovuyutsya klyuchovi slova slovospoluchennya ta deskriptori ponyattya sho oznachaye grupu ekvivalentnih abo blizkih za zmistom klyuchovih sliv Deskriptor ce im ya klasu sinonimiv Deskriptori mozhut vikoristovuvati kod slovo abo slovospoluchennya Rozrobka deskriptornoyi movi faktichno zvoditsya do rozrobki informacijno poshukovogo tezaurusa IPT Tezaurus vid grec shovishe skarbnicya u vuzkomu sensi yavlyaye soboyu specialnij slovnik dovidnik v yakomu pererahovani klyuchovi slova deskriptori pevnoyi predmetnoyi oblasti vkazani yihni sinonimi vstanovleni sposobi usunennya viznacheni rodovidovi i asociativni zv deskriptoriv Najvazhlivishimi paradigmaticheskimi vidnosinami IPT ye supidryadnist rid vid chastina cile prichina naslidok funkcionalne shozhist Uzagalnena struktura IPT vklyuchaye yak minimum tri skladovih slovarnu chastinu semantichnu kartu kerivnictvo po vikoristannyu Slovnikova chastina alfavitnij spisok deskriptoriv z yih slovnikovimi stattyami Semantichna mapa sistema tematichnih klasiv deskriptoriv predstavlena u viglyadi grafichnoyi shemi abo tablici Kerivnictvo po vikoristannyu IPT mistit pravila perekazu klyuchovih sliv i slovospoluchen na IPM pravila leksikografichnogo kontrolyu i redaguvannya poshukovogo obrazu dokumenta i poshukovogo obrazu zapitu a takozh pravila vedennya IPT Vidznakoyu informacijno poshukovih skarbnic vid informacijno poshukovih katalogiv na osnovi predmetnoyi iyerarhichnoyi rubrikaciyi ye te sho v tezaurusah krim klasifikacijnoyi shemi prisutni sami klyuchovi slova ta deskriptori sho ob yednani pid nazvoyu klasiv rubrik i t d V katalogah prisutni lishe poznachennya nazvi klasiv Golovna ideya informacijno poshukovih skarbnic polyagaye v pidvishenni efektivnosti indeksuvannya dokumentiv v ramkah deskriptivnogo pidhodu Odnak u procesi indeksuvannya vrahovuyutsya semantichni zv yazki mizh deskriptorami sho v kincevomu rahunku zabezpechuye bilsh adekvatnij zmistu dokumenta poshukovij obraz i pidvishuye efektivnist poshuku dokumentiv V danij chas vidbuvayetsya rozshirennya sfer zastosuvannya avtomatichnih skarbnic Pri comu tezaurusi vistupayut skladovoyu chastinoyu suchasnih sistem pidgotovki tekstiv zdijsnyuyuchi lingvistichnu pidtrimku procesu pidgotovki i obrobki tekstiv prirodnoyu movoyu Sered najperspektivnishih napryamkiv rozvitku avtomatichnih skarbnic mozhna vkazati nastupni Otrimannya dovidki do rechi Vkazavshi slovo yak klyuch dlya zapitu koristuvach u vidpovid otrimuye vidpovidnij fragment slovnika sho mistit lingvistichnu informaciyu pro comu slovi Napriklad avtomatichnij tezaurus otrimuye vid koristuvacha deyakij imennik i u vidpovid vidaye sukupnist stijko poyednuyutsya z nim diyesliv abo vsi najbilsh chasto suprovodzhuyut jogo viznachennya Pri comu avtomatichno vikonuyetsya procedura normalizaciyi vhidnogo slova tobto privedennya imennika do imennogo padezhu Kontekstni zamini na vimogu koristuvachiv V danomu vipadku tezaurus ne tilki pidbiraye zamist odnogo slovospoluchennya inshe yake koristuvach viznav vidpovidnishim kontekstu za smislovim abo stilistichnim mirkuvan ale j avtomatichno pereoformlyaye parametri sliv napriklad opis prikmetnika vidpovidno do kontekstu Ce oznachaye sho sintaksichni operaciyi sho tezaurusom istotno uskladnyuyutsya Avtomatichna ocinka stilyu Yaksho slova i slovospoluchennya v tezaurusi zabezpechiti stilistichnimi poznachkami to vin mozhe vikoristovuvatisya dlya stilistichnoyi ocinki tekstu z vidilennyam sliv i slovospoluchen sho vipadayut iz zagalnogo stilyu dokumenta IndeksuvannyaProces stvorennya poshukovogo obrazu dokumenta dlya informacijno poshukovoyi sistemi tobto virazhennya osnovnogo zmistu dokumentu v terminah pevnoyi IPM nazivayetsya indeksuvannyam Isnuyut metodi avtomatizovanogo indeksuvannya napriklad vebindeksuvannya Do metodiv ruchnogo i napivavtomatizovanogo indeksuvannya vidnosyatsya napriklad procesi bibliotechnoyi katalogizaciyi stvorennya bibliografichnih opisiv sistematizaciya predmetizaciya tosho Bibliotechni informacijno poshukovi moviTradicijni bibliotechni informacijno poshukovi sistemi vklyuchayut sistemu katalogiv i kartotek bibliografichni pokazhchiki ta inshi dzherela vtorinnoyi informaciyi pro bibliotechnij fond Zakonomirno rizni informacijno poshukovi sistemi mayut rizni IPM yak klasifikacijnogo tak i deskriptornogo tipu Tak IPM alfavitnogo katalogu ye bibliografichnij opis dokumenta Osnovnoyu odiniceyu IPM sistematichnogo katalogu ye indeks vidpovidnoyi nabir cifr liter ta abo inshih simvoliv yaki umovno harakterizuyut osnovni ta dodatkovi oznaki pevnoyi galuzi znannya abo problemi V seredini indeksiv mozhlivi rizni varianti grupuvannya dokumentiv V osnovnomu vikoristovuyutsya dva osnovni varianti grupuvannya alfavitnij abo zvorotno hronologichnij IPM skladayetsya z predmetnih rubrik Zavdyaki vprovadzhennyu u bibliotechnu diyalnist informacijnih tehnologij sfera rozrobki IPM znachno rozshirilasya Div takozhDeskriptor Indeksuvannya Informacijnij poshukPrimitki Arhiv originalu za 10 kvitnya 2009 Procitovano 11 lipnya 2010 DSTU 2392 94 Informaciya ta dokumentaciya Bazovi ponyattya Termini ta viznachennya K Derzhstandart Ukrayini 1994 Zaharov V P Informacionno poiskovye sistemy Tekst V P Zaharov M NiT 2005 48 s ISBN 3 85709 458 3 Mihajlov A I Chernyj A P 1968 Osnovy informatiki ros Moskva FAIR ISBN 5 73958 155 7 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Perevirte znachennya isbn kontrolna suma dovidka angl Arhiv originalu za 22 sichnya 2009 Procitovano 11 lipnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij title dovidka Arhiv originalu za 16 chervnya 2005 Procitovano 22 chervnya 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij title dovidka Arhiv originalu za 24 bereznya 2011 Procitovano 5 veresnya 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij title dovidka Kushnarenko N M Udalova V K 2006 Naukova obrobka dokumentiv Kiyiv Znannya ISBN 5 78956 125 9 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Perevirte znachennya isbn kontrolna suma dovidka Simonovich S V Internet u vas doma Tekst S V Simonovich V I Murahovskij M AST PRESS 2008 432 s ISBN 5 78956 125 9 Lozovskij L Sh Internet eto interesno Tekst L Sh Lozovskij L A Ratnovskij M INFRA 2007 128 s ISBN 3 85709 458 3 Gajdamakin N A Avtomatizirovannye informacionnye sistemy bazy i banki dannyh Tekst N A Gajdamakin M Gelios 2006 147 s ISBN 1 52635 789 5 Monastyrskij I M Informacionno poiskovye sistemy Tekst I M Monastyrskij M Ekonomka 1983 207s ISBN 5 45625 789 5 Hramcov P I Informacionno poiskovye yazyki Tekst P I Hrapcov M Gelios 2008 160 s ISBN 5 56895 458 6 Arhiv originalu za 18 kvitnya 2009 Procitovano 11 lipnya 2010 Stattya v BSE nedostupne posilannya z chervnya 2019 LiteraturaArhivistika Terminologichnij slovnik 10 kvitnya 2009 u Wayback Machine Ponyattya i klasifikaciya informacijno poshukovih sistem 18 kvitnya 2009 u Wayback Machine Stattya v BSE nedostupne posilannya z chervnya 2019 Gajdamakin N A Avtomatizirovannye informacionnye sistemy bazy i banki dannyh Tekst N A Gajdamakin M Gelios 2006 147 s ISBN 1 52635 789 5 DSTU 2392 94 Informaciya ta dokumentaciya Bazovi ponyattya Termini ta viznachennya K Derzhstandart Ukrayini 1994 Egorov A B Poisk v Internete Tekst A B Egorov Sankt Peterburg NiT 2007 190 s ISBN 5 45625 789 5 Zaharov V P Informacionno poiskovye sistemy Tekst V P Zaharov M NiT 2005 48 s ISBN 3 85709 458 3 Kuzmin A V Poisk v Internete Tekst A V Kuzmin N N Zolotareva M NiT 2006 148 s ISBN 1 52635 789 5 Kushnarenko N M Naukova obrobka dokumentiv Tekst N M Kushnarenko V K Udalova K Znannya 2006 332s Lozovskij L Sh Internet eto interesno Tekst L Sh Lozovskij L A Ratnovskij M INFRA 2007 128 s ISBN 3 85709 458 3 Mihajlov A I Osnovy informatiki Tekst A I Mihajlov A P Chernyj M FAIR 1968 515 s ISBN 5 73958 155 7 Monastyrskij I M Informacionno poiskovye sistemy Tekst I M Monastyrskij M Ekonomka 1983 207s ISBN 5 45625 789 5 Simonovich S V Internet u vas doma Tekst S V Simonovich V I Murahovskij M AST PRESS 2008 432 s ISBN 5 78956 125 9 Ce nezavershena stattya pro bazi danih Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi