Євдоксій Гурмузакі (нар. 29 вересня 1812 в селі Чорнівка, тепер Новоселицького району Чернівецької області — † 10 лютого 1874 в місті Чернівці) — історик, політик, Крайовий голова Буковини, журналіст, викладач Чернівецького університету, засновник газети «Буковина», засновник румунського товариства «Жуніміа».
Євдоксій Гурмузакі | |
---|---|
нім. Eudoxius von Hormuzaki | |
![]() | |
Народився | 29 вересня 1812 село Чорнівка, тепер Новоселицького району Чернівецької області |
Помер | 10 лютого 1874 (61 рік) м. Чернівці |
Поховання | православний цвинтар м. Чернівці |
Підданство | |
Національність | румун |
Діяльність | історик, журналіст, політик, громадський діяч |
Відомий завдяки | громадсько-культурний діяч, крайовий маршалок |
Alma mater | Віденський університет |
Знання мов | німецька і румунська |
Заклад | ЧНУ імені Юрія Федьковича |
Членство | Румунська академія |
Посада | d і Депутат Буковинського крайового сейму[d] |
Партія | незалежний політик |
Конфесія | православ'я[1] |
Брати, сестри | Алеку Гурмузакі[2], Георге Гурмузакі, Ніколае Гурмузакі і Константін Гурмузакі |
|
Біографія
Євдоксій Гурмузакі народився 29 вересня 1812 року в селі Чорнівка, тепер Новоселицького району Чернівецької області.
Барон, брат баронів Гурмузакі: Алеку (Олександра) і Георге (Георгія); всі походили з грецької родини, що переселилася в Молдавію наприкінці XVI століття з острова Хіос та об'єдналася з вельможними молдавськими родинами.
Гурмузакі мали в Чорнівці маєток, володіли 80 га орної землі і великими фруктовими садами.
Після закінчення німецької гімназії в Чернівцях з 1831 по 1835 рік навчався на факультеті права Віденського університету.
Брав активну участь у Відні в подіях революції 1848 року.
Пізніше повернувся на Буковину, де відіграв велику роль у русі за отримання політичних, національних і культурних прав буковинських румунів у складі Австро-Угорської імперії.
Разом із братами Георгієм і Олександром, які 16 жовтня 1848 року стали засновниками «Партії патріотів», почав видавати газету «Bucovina» («Буковина», проіснувала до 1852 року). Газета друкувалася румунською і німецькою мовами про румунську політику, релігію та культуру. Головними дописувачами, крім Євдоксія Гурмузакі, був Арон Пумнул. Як стверджує відомий буковинський дослідник-краєзнавець Іван Снігур: «у своїх дослідженнях та публіцистиці Є. Гурмузакі однобічно висвітлював буковинське питання та виражав відверту ворожість до всього українського, заклав основи шовіністичної історіографії багатьох румунських істориків щодо Буковини, з його легкої руки Буковину почали називати Верхньою Молдавією».
Барони Гурмузакі, на відміну від української інтелігенції Буковини, у своїх працях виявили глибокі знання, широкий погляд на світ та політичний розум, спрямовуючи талант та зусилля на користь румунського народу. Хоч за чисельністю українців на Буковині на той час було удвічі більше, вони не мали таких лідерів, а тому і політичного впливу.
З приходом до влади в Австрії Франца Йосифа Гурмузакі зі своїми однодумцями німцями звернулися вдруге до австрійського парламенту з клопотаннями відокремити Буковину від Галичини і надати їй статусу самостійності під короною Австрії.
Є. Гурмузакі редагував «Петиції Буковини», що були адресовані імператору і надруковані 3 грудня 1848 року в газеті «Буковина».
З 1848 року (цей рік в Австрії вважають весною народів) історіографія і етнографія Буковини набуває іншого значення та інших історичних форм.
Діяльність Є. Гурмузакі почала бути тісно пов'язаною зі збором старовинних документів. Високоосвічений, знавець понад восьми мов, з часів студентства почав збирати в австрійських архівах документи, які становлять велику цінність для історії румунів.
Виступав консультантом закордонних архівів.
Колекція, що носить його ім'я, містить майже 6000 документів. Після смерті Гурмузакі колекція була подарована , яка створила комісію з метою її видання. Об'єднавши колекцію з доробком румунських істориків та , було видано 45 томів, що містять 30782 документів за період 1199–1951 роки.
Паралельно зі збором документів Є. Гурмузакі працював над підготовкою видання про всебічну історію румунів, яку не встиг закінчити.
В 1862 році обраний крайовим маршалком (краєвим Головою) і перебував на цій посаді до кінця життя, з перервою в один рік і кілька місяців (16 серпня 1870 — 15 грудня 1871).
Помер 10 лютого 1874 року в м. Чернівці.
На прохання Чернівецького обласного благодійного фонду «Дім Румунської Мови» виконком Чернівецької міської ради в 2012 році ухвалив рішення про встановлення меморіальної дошки на фасаді будинку на вул. Головній, 15, «де проживали доброчинці ІІ половини ХІХ століття брати Гурмузакі, які зробили значний внесок у становлення румунської культури та духовності буковинського краю».
Церемонію відкриття пам'ятного знаку було приурочено до 200-літнього ювілею від дня народження Євдоксія Гурмузакі.
Примітки
- https://www.parlament.gv.at/WWER/PARL/J1848/Hormuzaki_2.shtml#
- Hurmuzachi brothers
- За іншими джерелами до червня 1850 року. У 1852 р. німці заснували нову «Буковину», яка друкувалась українською мовою того часу, але напівофіційно.
- Пізніше до нього приєднався .
- Іван Снігур. Чернівці і чернівчани.- Прут,2008.- 312 с.
- Герцогство Буковина було коронним краєм у складі Австро-Угорської імперії з 1849 по 1918 рік.
- Під час революції 1848—1849 рр. виявилася слабкість позицій єпископа о. Є. Гакмана, що змусило його піти на компроміс із групою Є. Гурмузакі й підписати «Буковинську крайову петицію» (не вповні вигідну русинам (українцям) краю), складену бароном Є. Гурмузакі.
- Klagenfurter Zeitung, № 294 (23.12.1862), с. 1175.
- Рішення про встановлення двох меморіальних дощок на честь відомих громадських та культурних діячів нашого міста [ 3 вересня 2013 у Wayback Machine.].
- В дійсності встановлена табличка з написом: „В цьому будинку проживала родина Гурмузакі, яка зробила значний внесок у становлення румунської культури та духовності “
Джерела
- Буковина. Визначні постаті: 1875—1919 (Біографічний довідник)/ Автор-упор. О. М. Павлюк. — Чернівці: Золоті литаври, 2000.- 252 с.
- Відбулась науково-практична конференція «600-річчя першої письмової згадки с. Чорнівка»[недоступне посилання з лютого 2019]
- Рішення про встановлення двох меморіальних дощок на честь відомих громадських та культурних діячів нашого міста [ 3 вересня 2013 у Wayback Machine.].
- Встановлено меморіальні дошки [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Славні українофоби — барони Гурмузакі [ 23 жовтня 2012 у Wayback Machine.]
- Румунська національна спільнота Буковини [ 29 жовтня 2017 у Wayback Machine.]
- Євген Гакман [ 9 жовтня 2012 у Wayback Machine.]
- Антон Кохановський [ 7 вересня 2013 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Gurmuzaki Yevdoksij Gurmuzaki nar 29 veresnya 1812 18120929 v seli Chornivka teper Novoselickogo rajonu Cherniveckoyi oblasti 10 lyutogo 1874 v misti Chernivci istorik politik Krajovij golova Bukovini zhurnalist vikladach Cherniveckogo universitetu zasnovnik gazeti Bukovina zasnovnik rumunskogo tovaristva Zhunimia Yevdoksij Gurmuzakinim Eudoxius von HormuzakiYevdoksij Gurmuzaki istorik publicist politik gromadsko kulturnij diyach pedagogNarodivsya29 veresnya 1812 1812 09 29 selo Chornivka teper Novoselickogo rajonu Cherniveckoyi oblastiPomer10 lyutogo 1874 1874 02 10 61 rik m ChernivciPohovannyapravoslavnij cvintar m ChernivciPiddanstvo Avstro UgorshinaNacionalnistrumunDiyalnististorik zhurnalist politik gromadskij diyachVidomij zavdyakigromadsko kulturnij diyach krajovij marshalokAlma materVidenskij universitetZnannya movnimecka i rumunskaZakladChNU imeni Yuriya FedkovichaChlenstvoRumunska akademiyaPosadad i Deputat Bukovinskogo krajovogo sejmu d Partiyanezalezhnij politikKonfesiyapravoslav ya 1 Brati sestriAleku Gurmuzaki 2 George Gurmuzaki Nikolae Gurmuzaki i Konstantin Gurmuzaki Mediafajli u VikishovishiBiografiyaYevdoksij Gurmuzaki narodivsya 29 veresnya 1812 roku v seli Chornivka teper Novoselickogo rajonu Cherniveckoyi oblasti Baron brat baroniv Gurmuzaki Aleku Oleksandra i George Georgiya vsi pohodili z greckoyi rodini sho pereselilasya v Moldaviyu naprikinci XVI stolittya z ostrova Hios ta ob yednalasya z velmozhnimi moldavskimi rodinami Gurmuzaki mali v Chornivci mayetok volodili 80 ga ornoyi zemli i velikimi fruktovimi sadami Pislya zakinchennya nimeckoyi gimnaziyi v Chernivcyah z 1831 po 1835 rik navchavsya na fakulteti prava Videnskogo universitetu Brav aktivnu uchast u Vidni v podiyah revolyuciyi 1848 roku Piznishe povernuvsya na Bukovinu de vidigrav veliku rol u rusi za otrimannya politichnih nacionalnih i kulturnih prav bukovinskih rumuniv u skladi Avstro Ugorskoyi imperiyi Razom iz bratami Georgiyem i Oleksandrom yaki 16 zhovtnya 1848 roku stali zasnovnikami Partiyi patriotiv pochav vidavati gazetu Bucovina Bukovina proisnuvala do 1852 roku Gazeta drukuvalasya rumunskoyu i nimeckoyu movami pro rumunsku politiku religiyu ta kulturu Golovnimi dopisuvachami krim Yevdoksiya Gurmuzaki buv Aron Pumnul Yak stverdzhuye vidomij bukovinskij doslidnik krayeznavec Ivan Snigur u svoyih doslidzhennyah ta publicistici Ye Gurmuzaki odnobichno visvitlyuvav bukovinske pitannya ta virazhav vidvertu vorozhist do vsogo ukrayinskogo zaklav osnovi shovinistichnoyi istoriografiyi bagatoh rumunskih istorikiv shodo Bukovini z jogo legkoyi ruki Bukovinu pochali nazivati Verhnoyu Moldaviyeyu Baroni Gurmuzaki na vidminu vid ukrayinskoyi inteligenciyi Bukovini u svoyih pracyah viyavili gliboki znannya shirokij poglyad na svit ta politichnij rozum spryamovuyuchi talant ta zusillya na korist rumunskogo narodu Hoch za chiselnistyu ukrayinciv na Bukovini na toj chas bulo udvichi bilshe voni ne mali takih lideriv a tomu i politichnogo vplivu Z prihodom do vladi v Avstriyi Franca Josifa Gurmuzaki zi svoyimi odnodumcyami nimcyami zvernulisya vdruge do avstrijskogo parlamentu z klopotannyami vidokremiti Bukovinu vid Galichini i nadati yij statusu samostijnosti pid koronoyu Avstriyi Ye Gurmuzaki redaguvav Peticiyi Bukovini sho buli adresovani imperatoru i nadrukovani 3 grudnya 1848 roku v gazeti Bukovina Z 1848 roku cej rik v Avstriyi vvazhayut vesnoyu narodiv istoriografiya i etnografiya Bukovini nabuvaye inshogo znachennya ta inshih istorichnih form Diyalnist Ye Gurmuzaki pochala buti tisno pov yazanoyu zi zborom starovinnih dokumentiv Visokoosvichenij znavec ponad vosmi mov z chasiv studentstva pochav zbirati v avstrijskih arhivah dokumenti yaki stanovlyat veliku cinnist dlya istoriyi rumuniv Vistupav konsultantom zakordonnih arhiviv Kolekciya sho nosit jogo im ya mistit majzhe 6000 dokumentiv Pislya smerti Gurmuzaki kolekciya bula podarovana yaka stvorila komisiyu z metoyu yiyi vidannya Ob yednavshi kolekciyu z dorobkom rumunskih istorikiv ta bulo vidano 45 tomiv sho mistyat 30782 dokumentiv za period 1199 1951 roki Paralelno zi zborom dokumentiv Ye Gurmuzaki pracyuvav nad pidgotovkoyu vidannya pro vsebichnu istoriyu rumuniv yaku ne vstig zakinchiti V 1862 roci obranij krajovim marshalkom krayevim Golovoyu i perebuvav na cij posadi do kincya zhittya z perervoyu v odin rik i kilka misyaciv 16 serpnya 1870 15 grudnya 1871 Pomer 10 lyutogo 1874 roku v m Chernivci Na prohannya Cherniveckogo oblasnogo blagodijnogo fondu Dim Rumunskoyi Movi vikonkom Cherniveckoyi miskoyi radi v 2012 roci uhvaliv rishennya pro vstanovlennya memorialnoyi doshki na fasadi budinku na vul Golovnij 15 de prozhivali dobrochinci II polovini HIH stolittya brati Gurmuzaki yaki zrobili znachnij vnesok u stanovlennya rumunskoyi kulturi ta duhovnosti bukovinskogo krayu Ceremoniyu vidkrittya pam yatnogo znaku bulo priurocheno do 200 litnogo yuvileyu vid dnya narodzhennya Yevdoksiya Gurmuzaki Primitkihttps www parlament gv at WWER PARL J1848 Hormuzaki 2 shtml Hurmuzachi brothers d Track Q646617 Za inshimi dzherelami do chervnya 1850 roku U 1852 r nimci zasnuvali novu Bukovinu yaka drukuvalas ukrayinskoyu movoyu togo chasu ale napivoficijno Piznishe do nogo priyednavsya Ivan Snigur Chernivci i chernivchani Prut 2008 312 s Gercogstvo Bukovina bulo koronnim krayem u skladi Avstro Ugorskoyi imperiyi z 1849 po 1918 rik Pid chas revolyuciyi 1848 1849 rr viyavilasya slabkist pozicij yepiskopa o Ye Gakmana sho zmusilo jogo piti na kompromis iz grupoyu Ye Gurmuzaki j pidpisati Bukovinsku krajovu peticiyu ne vpovni vigidnu rusinam ukrayincyam krayu skladenu baronom Ye Gurmuzaki Klagenfurter Zeitung 294 23 12 1862 s 1175 Rishennya pro vstanovlennya dvoh memorialnih doshok na chest vidomih gromadskih ta kulturnih diyachiv nashogo mista 3 veresnya 2013 u Wayback Machine V dijsnosti vstanovlena tablichka z napisom V comu budinku prozhivala rodina Gurmuzaki yaka zrobila znachnij vnesok u stanovlennya rumunskoyi kulturi ta duhovnosti DzherelaBukovina Viznachni postati 1875 1919 Biografichnij dovidnik Avtor upor O M Pavlyuk Chernivci Zoloti litavri 2000 252 s Vidbulas naukovo praktichna konferenciya 600 richchya pershoyi pismovoyi zgadki s Chornivka nedostupne posilannya z lyutogo 2019 Rishennya pro vstanovlennya dvoh memorialnih doshok na chest vidomih gromadskih ta kulturnih diyachiv nashogo mista 3 veresnya 2013 u Wayback Machine Vstanovleno memorialni doshki 5 bereznya 2016 u Wayback Machine Slavni ukrayinofobi baroni Gurmuzaki 23 zhovtnya 2012 u Wayback Machine Rumunska nacionalna spilnota Bukovini 29 zhovtnya 2017 u Wayback Machine Yevgen Gakman 9 zhovtnya 2012 u Wayback Machine Anton Kohanovskij 7 veresnya 2013 u Wayback Machine