Боснійська арабиця (босн. arebica, аребица, عَرَبٖىڄا, [arebit͡sa]) — боснійський варіант персо-арабського письма, який використовують для запису боснійської мови (بۉسانسقٖى يەزٖىق). Її використовували переважно між 15 і 19 століттями і часто характеризують як частину літератури альхаміядо. До першої світової війни боснійські мусульмани робили спроби адаптувати арабицю як третій офіційний алфавіт для боснійської на рівні з латиницею та кирилицею.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkyTDBKdmMyNXBZVzVmUW05dmExOXZabDkwYUdWZlUyTnBaVzVqWlY5dlpsOURiMjVrZFdOMFgxZEVURGMwTnprdWNHUm1MM0JoWjJVeExUSTFNSEI0TFVKdmMyNXBZVzVmUW05dmExOXZabDkwYUdWZlUyTnBaVzVqWlY5dlpsOURiMjVrZFdOMFgxZEVURGMwTnprdWNHUm1MbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Крім літератури арабицю використовували в релігійних школах та адміністрації, хоча й значно менше за інші писемності.
Походження
В основі боснійської арабиці було персо-арабське письмо Османської імперії з додаванням літер для звуків ц /t͡s/, ль /ʎ/ та нь /ɲ/, яких немає в арабській, перській та турецькій. Для голосних було запроваджено окремі літери (як і в ), що робило боснійську арабицю справжнім алфавітом, на відміну від персо-арабської бази, де голосні позначають діакритиками або ігнорують.
Остаточну версію боснійської арабиці уклав Мехмед Джемалудін Чаушевич в кінці 19 століття. Його версію називають матуфовиця (босн. Matufovica, Matufovača або Mektebica).
Сучасне використання
Першу за 64 роки (після 1941) літературну роботу боснійською арабицею було опубліковано в 2005, нею стала книга коміксів "Hadži Šefko i hadži Mefko" (автори Амір Аль-Зубі та Меліха Чичак-Аль-Зубі). Автори внесли деякі зміни до арабиці.
У квітні 2013 в Белґраді вийшла книга Алдіна Мустафича "Epohe fonetske misli kod Arapa i arebica" ("Епохи фонетичної думки арабів та арабиці). У книзі описано стандартизацію Чаушевича.
Абетка
Версія боснійської арабиці, яку адаптував [en].
Латиниця | Кирилиця | Арабиця | |||
---|---|---|---|---|---|
Контекстуальні форми | Ізольована | ||||
Кінцева | Середня | Початкова | |||
A a | А а | ـآ | آ | ||
B b | Б б | ـب | ـبـ | بـ | ب |
C c | Ц ц | ـڄ | ـڄـ | ڄـ | ڄ |
Č č | Ч ч | ـچ | ـچـ | چـ | چ |
Ć ć | Ћ ћ | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
D d | Д д | ـد | د | ||
Dž dž | Џ џ | ـج | ـجـ | جـ | ج [c] |
Đ đ | Ђ ђ | ||||
E e | Е е | ـە | ە | ||
F f | Ф ф | ـف | ـفـ | فـ | ف |
G g | Г г | ـغ | ـغـ | غـ | غ |
H h | Х х | ـح | ـحـ | حـ | ح |
I i | И и | ـاٖى ـٖى | ـاٖىـ ـٖىـ | اٖىـ | اٖى [a] |
J j | Ј ј | ـي | ـيـ | يـ | ي |
K k | К к | ـق | ـقـ | قـ | ق |
L l | Л л | ـل | ـلـ | لـ | ل |
Lj lj | Љ љ | ـڵ | ـڵـ | ڵـ | ڵ |
M m | М м | ـم | ـمـ | مـ | م |
N n | Н н | ـن | ـنـ | نـ | ن |
Nj nj | Њ њ | ـںٛ | ـٮٛـ | ٮٛـ | ںٛ [b] |
O o | О о | ـۉ | ۉ | ||
P p | П п | ـپ | ـپـ | پـ | پ |
R r | Р р | ـر | ر | ||
S s | С с | ـس | ـسـ | سـ | س |
Š š | Ш ш | ـش | ـشـ | شـ | ش |
T t | Т т | ـت | ـتـ | تـ | ت |
U u | У у | ـۆ | ۆ | ||
V v | В в | ـو | و | ||
Z z | З з | ـز | ز | ||
Ž ž | Ж ж | ـژ | ژ |
Примітки
Лігатури
Як і у стандартній арабиці, коли ا з'єднується з ل або ڵ, то виникає спеціальна лігатура.
Латиниця | Кирилиця | Арабиця | |||
---|---|---|---|---|---|
Контекстуальні форми | Ізольовані | ||||
Кінцева | Середня | Початкова | |||
la | ла | ـلا | لا | ||
lja | ља | ـڵا | ڵا |
Приклади тексту
Загальна декларація прав людини, Стаття 1
Боснійська (арабиця): | سوا ڵۆدسقا بٖىڃا راݗايۆ سە سلۉبۉدنا وٖ يەدناقا ۆ دۉستۉيانستوۆ وٖ پراوىما. ۉنا سۆ ۉبدارەنا رازۆمۉم وٖ سوۀشڃۆ وٖ ترەبا دا يەدنۉ پرەما درۆغۉمە پۉستۆپايۆ ۆ دۆحۆ براتستوا. |
Боснійська (латиниця): | Sva ljudska bića rađaju se slobodna i jednaka u dostojanstvu i pravima. Ona su obdarena razumom i sviješću i treba da jedno prema drugome postupaju u duhu bratstva. |
Українська: | Всі люди народжуються вільними і рівними у своїй гідності та правах. Вони наділені розумом і совістю і повинні діяти у відношенні один до одного в дусі братерства. |
Боснійська (арабиця): | تَهْرَان يە غلاونٖى وٖ نايوەڃٖى غراد إِيرَانا، سەدٖىشتە تَهْرَانسقە پۉقرايٖىنە وٖ يەدان ۉد نايوەڃٖىح غرادۉوا سوۀتا. |
Боснійська (латиниця): | Teheran je glavni i najveći grad Irana, sjedište Teheranske pokrajine i jedan od najvećih gradova svijeta. |
Українська: | Тегеран — столиця і найбільше місто Ірану, центр Тегеранської провінції і одне з найбільших міст світу. |
Див. також
Джерела
- Enciklopedija leksikografskog zavoda, entry: Arabica. Jugoslavenski leksikografski zavod, Zagreb, 1966
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bosnijska arabicya bosn arebica arebica ع ر ب ىڄا arebit sa bosnijskij variant perso arabskogo pisma yakij vikoristovuyut dlya zapisu bosnijskoyi movi بۉسانسق ى يەز ىق Yiyi vikoristovuvali perevazhno mizh 15 i 19 stolittyami i chasto harakterizuyut yak chastinu literaturi alhamiyado Do pershoyi svitovoyi vijni bosnijski musulmani robili sprobi adaptuvati arabicyu yak tretij oficijnij alfavit dlya bosnijskoyi na rivni z latiniceyu ta kiriliceyu Bosnijska kniga vchennya pro povedinku opublikovana 1831 roku bosnijskim avtorom i poetom en Krim literaturi arabicyu vikoristovuvali v religijnih shkolah ta administraciyi hocha j znachno menshe za inshi pisemnosti PohodzhennyaV osnovi bosnijskoyi arabici bulo perso arabske pismo Osmanskoyi imperiyi z dodavannyam liter dlya zvukiv c t s l ʎ ta n ɲ yakih nemaye v arabskij perskij ta tureckij Dlya golosnih bulo zaprovadzheno okremi literi yak i v sho robilo bosnijsku arabicyu spravzhnim alfavitom na vidminu vid perso arabskoyi bazi de golosni poznachayut diakritikami abo ignoruyut Ostatochnu versiyu bosnijskoyi arabici uklav Mehmed Dzhemaludin Chaushevich v kinci 19 stolittya Jogo versiyu nazivayut matufovicya bosn Matufovica Matufovaca abo Mektebica Suchasne vikoristannyaPershu za 64 roki pislya 1941 literaturnu robotu bosnijskoyu arabiceyu bulo opublikovano v 2005 neyu stala kniga komiksiv Hadzi Sefko i hadzi Mefko avtori Amir Al Zubi ta Meliha Chichak Al Zubi Avtori vnesli deyaki zmini do arabici U kvitni 2013 v Belgradi vijshla kniga Aldina Mustaficha Epohe fonetske misli kod Arapa i arebica Epohi fonetichnoyi dumki arabiv ta arabici U knizi opisano standartizaciyu Chaushevicha AbetkaVersiya bosnijskoyi arabici yaku adaptuvav en Latinicya Kirilicya ArabicyaKontekstualni formi IzolovanaKinceva Serednya PochatkovaA a A a ـآ آB b B b ـب ـبـ بـ بC c C c ـڄ ـڄـ ڄـ ڄC c Ch ch ـچ ـچـ چـ چC c Ћ ћ b D d D d ـد دDz dz Џ џ ـج ـجـ جـ ج c Đ đ Ђ ђE e E e ـە ەF f F f ـف ـفـ فـ فG g G g ـغ ـغـ غـ غH h H h ـح ـحـ حـ حI i I i ـا ى ـ ى ـا ىـ ـ ىـ ا ىـ ا ى a J j Ј ј ـي ـيـ يـ يK k K k ـق ـقـ قـ قL l L l ـل ـلـ لـ لLj lj Љ љ ـڵ ـڵـ ڵـ ڵM m M m ـم ـمـ مـ مN n N n ـن ـنـ نـ نNj nj Њ њ ـں ـٮ ـ ٮ ـ ں b O o O o ـۉ ۉP p P p ـپ ـپـ پـ پR r R r ـر رS s S s ـس ـسـ سـ سS s Sh sh ـش ـشـ شـ شT t T t ـت ـتـ تـ تU u U u ـۆ ۆV v V v ـو وZ z Z z ـز زZ z Zh zh ـژ ژ Primitki Diakritik pid ا z yavlyayetsya yaksho opislya jde litera ى Mustafich vikoristovuye ڃ i ݩ zamist i dlya C c Ћ ћ i Nj nj Њ њ Mustafich vikoristovuye ݗ a Al Zubi i Chichak Al Zubi vikoristovuyut ڠ dlya Đ đ Ђ ђ Ligaturi Yak i u standartnij arabici koli ا z yednuyetsya z ل abo ڵ to vinikaye specialna ligatura Latinicya Kirilicya ArabicyaKontekstualni formi IzolovaniKinceva Serednya Pochatkovala la ـلا لاlja љa ـڵا ڵاPrikladi tekstu Zagalna deklaraciya prav lyudini Stattya 1 Bosnijska arabicya سوا ڵۆدسقا ب ىڃا راݗايۆ سە سلۉبۉدنا و يەدناقا ۆ دۉستۉيانستوۆ و پراوىما ۉنا سۆ ۉبدارەنا رازۆمۉم و سوۀشڃۆ و ترەبا دا يەدنۉ پرەما درۆغۉمە پۉستۆپايۆ ۆ دۆحۆ براتستوا Bosnijska latinicya Sva ljudska bica rađaju se slobodna i jednaka u dostojanstvu i pravima Ona su obdarena razumom i svijescu i treba da jedno prema drugome postupaju u duhu bratstva Ukrayinska Vsi lyudi narodzhuyutsya vilnimi i rivnimi u svoyij gidnosti ta pravah Voni nadileni rozumom i sovistyu i povinni diyati u vidnoshenni odin do odnogo v dusi braterstva Tegeran Bosnijska arabicya ت ه ر ان يە غلاون ى و نايوەڃ ى غراد إ ير انا سەد ىشتە ت ه ر انسقە پۉقراي ىنە و يەدان ۉد نايوەڃ ىح غرادۉوا سوۀتا Bosnijska latinicya Teheran je glavni i najveci grad Irana sjediste Teheranske pokrajine i jedan od najvecih gradova svijeta Ukrayinska Tegeran stolicya i najbilshe misto Iranu centr Tegeranskoyi provinciyi i odne z najbilshih mist svitu Div takozhAlhamiyado Biloruska arabska abetka BosanchicyaDzherelaEnciklopedija leksikografskog zavoda entry Arabica Jugoslavenski leksikografski zavod Zagreb 1966