Надія Прокопівна Суслова (рос. Надежда Прокофьевна Суслова, 7 вересня 1843 — 20 квітня 1918) — перша жінка-лікар у Російській імперії. Сестра А. П. Суслової.
Надія Прокопівна Суслова | |
---|---|
Надежда Прокофьевна Суслова | |
![]() | |
Народилася | 7 вересня 1843 село Паніно Гороховського повіту Нижегородскої губернії |
Померла | 20 квітня 1918 (74 роки) Крим, Кастель |
Поховання | Крим |
Громадянство | Російська імперія |
Діяльність | доктор медицини, акушер-гінеколог |
Alma mater | Військово-медична академія імені С. М. Кірова, Цюрихський університет і Ґрацький університет |
Родичі | Аполінарія Суслова |
Брати, сестри | Суслова Аполлінарія Прокопівна |
У шлюбі з | Ф. Ерісман |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TXk4ek5DOGxSREFsT1VZbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxSREVsT0VZbFJERWxPRElsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJEQWxRa0ZmSlVRd0pVRXhKVVF4SlRnekpVUXhKVGd4SlVRd0pVSkNKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdKVEpEWHlWRU1DVTVNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0TXlWRU1TVTRPQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUM1cWNHY3ZNakF3Y0hndEpVUXdKVGxHSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKREpVUXhKVGhHSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkJYeVZFTUNWQk1TVkVNU1U0TXlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01DVXlRMThsUkRBbE9UQWxSREFsUWtJbFJERWxPRE1sUkRFbE9EZ2xSREVsT0RJbFJEQWxRakF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Біографія
Народилася 7 вересня 1843 р. в селі Паніно Гороховського повіту в родині кріпака. Батько керував маєтком графа Шереметьєва, зміг надати дітям гарну освіту. Після закінчення пансіону в Москві Надія з великими труднощами вступила до медико-хірургічної академії в Петербурзі.
Після відміни кріпосного права Надія увійшла до таємного революційного товариства «Земля і воля». Була активісткою в боротьбі за рівність жінок, написала твори «Сашка», «Рассказ в письмах», «Фантазерка», які було надруковано в журналі «Современник».
Одночасно наполегливо вивчала медицину: під керівництвом І. Сеченова виконала першу наукову працю «Шкіра, зміни, відчуття її під впливом електричного подразнення». Після цього Шереметьєв розжалував батька Надії Прокопівни. У 1863 році вийшов університетський статут, що забороняв жінкам відвідувати вищі навчальні заклади. Суслова вимушена продовжити своє навчання в Швейцарії.
У Цюриху Надія Прокопівна вмовила ректора університету дозволити їй займатися на медичному факультеті. Професор Брюммер на це сказав: «…Це перша спроба жінки буде останньою, буде винятком й [треба] звільнити комісію від рішення подібних питань у подальшому». Проте вже через короткий час комісії професорів довелося вирішувати подібне питання щодо іншої російської дівчини Бокової-Сеченової, для якої досвід Суслової був прикладом.
У Швейцарії Суслова зустрічалася й підтримувала зв'язок із російською революційною еміграцією, зустрічалася з О. Герценим, стала членом Першого Інтернаціонала. Із 1865 року вона потрапила під негласний нагляд поліції.
Отримавши диплом доктора медицини, вона працювала в Граце (Австрія), потім удосконалює свої знання з акушерства й гінекології в Відні. Сусловій пропонували працювати у Франції, Німеччині, проте вона в 1869 році вирішує повернутися на батьківщину. У Росії склала екзамени на право лікарської практики, працювала акушером-гінекологом.
Одружилася з Ф. Ф. Ерісманом, із яким навчалася в Цюриському університеті. Із часом Суслова віддаляється від революційного руху, займається літературою й благочинністю. Чоловік не погоджувався із таким рішенням Надії Прокопівни, вважав, що їх треба застосувати свої знання «…там, де наука просунулася вперед… де Велика Французька революція вже заклала фундамент майбутнього…». Через часті непорозуміння Надія Прокопівна розлучилася з чоловіком у 1874 р., й Ерісман прожив у Росії 27 років, став одним із засновників наукової гігієни, громадської медицини в Росії.
Суслову було обрано почесним членом багатьох медичних товариств Росії та інших країн.
У Криму
Останні роки життя провела в Криму, недалеко від містечка Кастель (село Лазурне). Вона наполягала на будівництві дитячих пансіонатів, гімназії. Внесла 4000 рублів у фонд допомоги родинам загиблих та поранених на російсько-японській війні, допомагала окремим людям.
Надія Прокопівна померла 20 квітня 1918 року.
У 2012 р. в Алушті відкрито пам'ятник Н. П. Сусловій.
Джерела
- «Кримська газета», № 67 7 квітня 2006, Володимир Коломієць
- Павлюченко Е. «Жінки в російському революційному русі»
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Nadiya Prokopivna Suslova ros Nadezhda Prokofevna Suslova 7 veresnya 1843 20 kvitnya 1918 persha zhinka likar u Rosijskij imperiyi Sestra A P Suslovoyi Nadiya Prokopivna SuslovaNadezhda Prokofevna SuslovaNarodilasya7 veresnya 1843 1843 09 07 selo Panino Gorohovskogo povitu Nizhegorodskoyi guberniyiPomerla20 kvitnya 1918 1918 04 20 74 roki Krim KastelPohovannyaKrimGromadyanstvoRosijska imperiyaDiyalnistdoktor medicini akusher ginekologAlma materVijskovo medichna akademiya imeni S M Kirova Cyurihskij universitet i Grackij universitetRodichiApolinariya SuslovaBrati sestriSuslova Apollinariya ProkopivnaU shlyubi zF Erisman Mediafajli u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Suslov Pam yatnik v Alushti BiografiyaNarodilasya 7 veresnya 1843 r v seli Panino Gorohovskogo povitu v rodini kripaka Batko keruvav mayetkom grafa Sheremetyeva zmig nadati dityam garnu osvitu Pislya zakinchennya pansionu v Moskvi Nadiya z velikimi trudnoshami vstupila do mediko hirurgichnoyi akademiyi v Peterburzi Pislya vidmini kriposnogo prava Nadiya uvijshla do tayemnogo revolyucijnogo tovaristva Zemlya i volya Bula aktivistkoyu v borotbi za rivnist zhinok napisala tvori Sashka Rasskaz v pismah Fantazerka yaki bulo nadrukovano v zhurnali Sovremennik Odnochasno napoleglivo vivchala medicinu pid kerivnictvom I Sechenova vikonala pershu naukovu pracyu Shkira zmini vidchuttya yiyi pid vplivom elektrichnogo podraznennya Pislya cogo Sheremetyev rozzhaluvav batka Nadiyi Prokopivni U 1863 roci vijshov universitetskij statut sho zaboronyav zhinkam vidviduvati vishi navchalni zakladi Suslova vimushena prodovzhiti svoye navchannya v Shvejcariyi U Cyurihu Nadiya Prokopivna vmovila rektora universitetu dozvoliti yij zajmatisya na medichnomu fakulteti Profesor Bryummer na ce skazav Ce persha sproba zhinki bude ostannoyu bude vinyatkom j treba zvilniti komisiyu vid rishennya podibnih pitan u podalshomu Prote vzhe cherez korotkij chas komisiyi profesoriv dovelosya virishuvati podibne pitannya shodo inshoyi rosijskoyi divchini Bokovoyi Sechenovoyi dlya yakoyi dosvid Suslovoyi buv prikladom U Shvejcariyi Suslova zustrichalasya j pidtrimuvala zv yazok iz rosijskoyu revolyucijnoyu emigraciyeyu zustrichalasya z O Gercenim stala chlenom Pershogo Internacionala Iz 1865 roku vona potrapila pid neglasnij naglyad policiyi Otrimavshi diplom doktora medicini vona pracyuvala v Grace Avstriya potim udoskonalyuye svoyi znannya z akusherstva j ginekologiyi v Vidni Suslovij proponuvali pracyuvati u Franciyi Nimechchini prote vona v 1869 roci virishuye povernutisya na batkivshinu U Rosiyi sklala ekzameni na pravo likarskoyi praktiki pracyuvala akusherom ginekologom Odruzhilasya z F F Erismanom iz yakim navchalasya v Cyuriskomu universiteti Iz chasom Suslova viddalyayetsya vid revolyucijnogo ruhu zajmayetsya literaturoyu j blagochinnistyu Cholovik ne pogodzhuvavsya iz takim rishennyam Nadiyi Prokopivni vvazhav sho yih treba zastosuvati svoyi znannya tam de nauka prosunulasya vpered de Velika Francuzka revolyuciya vzhe zaklala fundament majbutnogo Cherez chasti neporozuminnya Nadiya Prokopivna rozluchilasya z cholovikom u 1874 r j Erisman prozhiv u Rosiyi 27 rokiv stav odnim iz zasnovnikiv naukovoyi gigiyeni gromadskoyi medicini v Rosiyi Suslovu bulo obrano pochesnim chlenom bagatoh medichnih tovaristv Rosiyi ta inshih krayin U Krimu Ostanni roki zhittya provela v Krimu nedaleko vid mistechka Kastel selo Lazurne Vona napolyagala na budivnictvi dityachih pansionativ gimnaziyi Vnesla 4000 rubliv u fond dopomogi rodinam zagiblih ta poranenih na rosijsko yaponskij vijni dopomagala okremim lyudyam Nadiya Prokopivna pomerla 20 kvitnya 1918 roku U 2012 r v Alushti vidkrito pam yatnik N P Suslovij Dzherela Krimska gazeta 67 7 kvitnya 2006 Volodimir Kolomiyec Pavlyuchenko E Zhinki v rosijskomu revolyucijnomu rusi