Рудь Пили́п Сергі́йович (літературний псевдонім Пиль Жоржинний; * 5 грудня 1910 року, с. Бистрик, нині — Кролевецького району Сумської області — † 5 жовтня 1942 року, біля с. Лукашенкове, нині — Середино-Будського району Сумської області) — український поет. Член літературної групи «Первоцвіт», літературного об'єднання «Трактористи» (1930-ті).
Журналіст (професійні псевдоніми «Пилипко», «Пилип Гартований», «Пиль Жоржинний», «Буринський», «П. Весняний», «П. Жовтневий», «Партійний кореспондент»).
Ранні роки
Батько — Сергій Федорович Рудь, мати — Марія Петрівна Рудь. Народився у селі Конотопського повіту.
1922 закінчив Бистрицьку початкову школу. Грамотний. У підлітковому віці завербований у загони Кролевецької лівацької організації — комсомол, у 16-ть років — лідер загону, а вже з 18-річного віку — репортер конотопської газети «Селянські вісті» (псевдонім Пилипко). Хоча друкуватись почав як сільський кореспондент ще 1927 року, як поет — з наступного року. Писав під псевдонімом Пиль Жоржинний. З 1929 року працює в редакції Конотопської окружної газети «Селянські вісті», згодом перейменована в «Комуну». При редакції організував літературну групу «Первоцвіт».
![]() | …Ой ці ранки – я їх так кохаю. Гей тумани – голуба печаль. Цвітом яблунь юність одцвітає. Та мені її не жаль. | ![]() |
Учасник драматичних гуртків.
На початку 1930-х років вступає до літературного об'єднання «Трактор», яке діяло при однойменному журналі «Трактор». Тут надруковані його вірші: «Весняна лірика», «Наша осінь», «Сини республіки», «Пастухова радість», «Вартовий». У літоб'єднанні його колегами стають відомі автори: Натан Рибак, Володимир Гавриленко, Петро Дорошко, . У самому журналі з'являэться стаття «Радість творчості» разом із портретом автора — Пилипа Рудя (№ 2, журналу «Трактор», 1934).
Рудь визнав:
![]() | «Трактор» був моєю школою, він допоміг вийти на літературну дорогу». | ![]() |
Його ім'я стало звичним і бажаним на сторінках численних журналів та літературних альманахів того часу. Пилип багато друкується в обласній та всеукраїнській пресі. Поет шукає нових форм, старанно працює над мовою своїх творів. Весною 1938 він уже завідувач відділу шкіл та культури чернігівської обласної газети «Більшовик» (тепер «Деснянська правда»).
Діяльність під час Голодомору
У 1930-і роки Пилип Рудь працював у чернігівських газетах «Більшовик» (тепер «Деснянська правда») та «Молодий комунар» (нині «Гарт»), де був дружнім із цілим колективом таких же молодих поетів та журналістів — Абрамом Кацнельсоном, Петром Носенком, Олексою Десняком, тощо. Пилип Рудь готує серію репортажів із районів Чернігівщини та Сумщини, де влада в цей час проводила масові убивства голодом. Працює згідно з політичною лінією комуністів, які приховували Голодомор. За спогадами колег, 22-річний юнак особисто брав участь у приборканні голодних бунтів українських селян.
Був редактором газети Буринського цукрового заводу «За більшовицькі темпи»., робота якої була також інтегрувана в голодоморні акції.
Заочно закінчив Ленінградський інститут журналістики. Тоді ж стає російськомовним журналістом у газеті «Советская Украина» (1941). Пише кон'юнктурні вірші про учасників громадянської війни в Іспанії.
Диверсант
З початком військового конфлікту СССР та Німеччини 1941 року мобілізований до сталінській армії, де мав статус спеціального кореспондента по Південно-Західному фронту. Його особистий архів згорів у Чернігові під час повітряних боїв над містом.
Восени 1941 потрапив в оточення і, повернувся до батьків у рідне село. Став на облік у поліції, працював, але через неясні причини потрапив до Конотопської в'язниці. Утікши звідти, прибився до Путивльського загону диверсантів, що входив до складу групи Ковпака.
З огляду на активне комуністичне минуле, призначений політруком диверсійних загонів.. Перебуваючи у складі загону він відмовився від української мови і на вимогу Ковпака видавав листівку російською мовою — «Красный партизан», а згодом написав пісню російською мовою — «Песню партизана». У російськомовних листах до дружини, Пилип Рудь ні словом не говорить про втрати українського цивільного населення. Його мета — ніби суто диверсійна та ідеологічна:
...готуємося принести свої бойові подарунки 25-річчю Жовтня. Будь упевнена, що ці партизанські подарунки ми принесемо. Я, коли все буде благополучно, тоді детальніше про них напишу...
Диверсант Рудь ліквідований німецькими силами оборони у Середино-Будському районі України. Сталінська пропаганда спробувала експлуатувати його ім'я для героїзації диверсійних загонів в Україні, тому поширила легенду про войовничу смерть політрука: загинув, «коли з гранатою в руках повів за собою всю роту»; «лише кілька пострілів, кілька кроків встиг зробити політрук. Потім, немов наткнувшись на невидиму стіну, різко спинився, аж голова відкинулась назад, і схопився правою рукою за ліву частину грудей».
Пам'ять
За життя не вийшло жодної окремої книжки Пилипа Рудя, він не був членом Спілки письменників України. Зусиллями його живих товаришів, вже після смерті шефа СССР Йосипа Сталіна, видано збірку «Звитяжна молодість» (1960), а до СПУ прийняли посмертно.
1988 у Бистрицькій загальноосвітній школі відкрито музей поета Пилипа Рудя, у Кролевці — бронозове погруддя.
Сумський обком комсомолу встановив обласну комсомольську премію імені Пилипа Рудя, лауреатами якої є місцеві літератори — Віктор Капуста, Олександр Вертіль, Ніна Багата тощо. Її дія припинилася у 1990-их роках, але за часів Президента Януковича, Сумська обласна рада поновила присудження премії імені Пилипа Рудя.
Родина
Дружина — Ганна Марківна (померла); дочка — Лініта Пилипівна (емігрувала до США); онуки — Ігор та Олег.
Примітки
- Рудь Пилип - Українська література. Архів оригіналу за 7 липня 2013. Процитовано 17 липня 2010.
- Гонча - Вулиці старого Чернігова. Процитовано 17 липня 2010.
{{}}
: Недійсний|deadurl=404
() - «Деснянській правді» - 170. Процитовано 17 липня 2010.
{{}}
: Недійсний|deadurl=404
()[недоступне посилання з липня 2019] - Бурынь, Бурынский район. Архів оригіналу за 7 липня 2013. Процитовано 17 липня 2010.
- Міста-Герої. Внесок комсомолу в історію регіонів України. Архів оригіналу за 7 липня 2013. Процитовано 17 липня 2010.
- История городов и сёл. Сумская область. Кролевецкий район. Быстрик. Архів оригіналу за 7 липня 2013. Процитовано 17 липня 2010.
- Краєзнавчі маршрути Сумщини. Процитовано 17 липня 2010 року.[недоступне посилання з липня 2019]
- Валентин Мякушков. Долг памяти. Архів оригіналу за 7 липня 2013. Процитовано 17 липня 2010.
Література
- Самойленко Г. В. Письменники Чернігівщини в роки Великої Вітчизняної війни []: сборник научных трудов / Г. В. Самойленко // Література та культура Полісся / Відп. ред. Г. В. Самойленко; Ніжинський держ. пед. ун-т ім. М. Гоголя. — Ніжин, 2002. — Вип.19: Проблеми філології, історії, мистецтвознавства та культури Полісся в сучасних дослідженнях. — . 51-66
- Хвостенко Г. Їхні музи не мовчали [Текст] / Г. Хвостенко // Сумщина. — 2010. — 7 трав. (№ 52-53). — С. 5.
- Музейна кімната Пилипа Рудя. Сумська обласна рада (укр.)[недоступне посилання з жовтня 2019]
- Пилип Рудь і літературний журнал «Трактор»[недоступне посилання з липня 2019]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Rud Pili p Sergi jovich literaturnij psevdonim Pil Zhorzhinnij 5 grudnya 1910 roku s Bistrik nini Kroleveckogo rajonu Sumskoyi oblasti 5 zhovtnya 1942 roku bilya s Lukashenkove nini Seredino Budskogo rajonu Sumskoyi oblasti ukrayinskij poet Chlen literaturnoyi grupi Pervocvit literaturnogo ob yednannya Traktoristi 1930 ti Pilip Rud Zhurnalist profesijni psevdonimi Pilipko Pilip Gartovanij Pil Zhorzhinnij Burinskij P Vesnyanij P Zhovtnevij Partijnij korespondent Ranni rokiBatko Sergij Fedorovich Rud mati Mariya Petrivna Rud Narodivsya u seli Konotopskogo povitu 1922 zakinchiv Bistricku pochatkovu shkolu Gramotnij U pidlitkovomu vici zaverbovanij u zagoni Kroleveckoyi livackoyi organizaciyi komsomol u 16 t rokiv lider zagonu a vzhe z 18 richnogo viku reporter konotopskoyi gazeti Selyanski visti psevdonim Pilipko Hocha drukuvatis pochav yak silskij korespondent she 1927 roku yak poet z nastupnogo roku Pisav pid psevdonimom Pil Zhorzhinnij Z 1929 roku pracyuye v redakciyi Konotopskoyi okruzhnoyi gazeti Selyanski visti zgodom perejmenovana v Komunu Pri redakciyi organizuvav literaturnu grupu Pervocvit Oj ci ranki ya yih tak kohayu Gej tumani goluba pechal Cvitom yablun yunist odcvitaye Ta meni yiyi ne zhal Uchasnik dramatichnih gurtkiv Na pochatku 1930 h rokiv vstupaye do literaturnogo ob yednannya Traktor yake diyalo pri odnojmennomu zhurnali Traktor Tut nadrukovani jogo virshi Vesnyana lirika Nasha osin Sini respubliki Pastuhova radist Vartovij U litob yednanni jogo kolegami stayut vidomi avtori Natan Ribak Volodimir Gavrilenko Petro Doroshko U samomu zhurnali z yavlyaetsya stattya Radist tvorchosti razom iz portretom avtora Pilipa Rudya 2 zhurnalu Traktor 1934 Rud viznav Traktor buv moyeyu shkoloyu vin dopomig vijti na literaturnu dorogu Jogo im ya stalo zvichnim i bazhanim na storinkah chislennih zhurnaliv ta literaturnih almanahiv togo chasu Pilip bagato drukuyetsya v oblasnij ta vseukrayinskij presi Poet shukaye novih form staranno pracyuye nad movoyu svoyih tvoriv Vesnoyu 1938 vin uzhe zaviduvach viddilu shkil ta kulturi chernigivskoyi oblasnoyi gazeti Bilshovik teper Desnyanska pravda Diyalnist pid chas GolodomoruU 1930 i roki Pilip Rud pracyuvav u chernigivskih gazetah Bilshovik teper Desnyanska pravda ta Molodij komunar nini Gart de buv druzhnim iz cilim kolektivom takih zhe molodih poetiv ta zhurnalistiv Abramom Kacnelsonom Petrom Nosenkom Oleksoyu Desnyakom tosho Pilip Rud gotuye seriyu reportazhiv iz rajoniv Chernigivshini ta Sumshini de vlada v cej chas provodila masovi ubivstva golodom Pracyuye zgidno z politichnoyu liniyeyu komunistiv yaki prihovuvali Golodomor Za spogadami koleg 22 richnij yunak osobisto brav uchast u priborkanni golodnih buntiv ukrayinskih selyan Buv redaktorom gazeti Burinskogo cukrovogo zavodu Za bilshovicki tempi robota yakoyi bula takozh integruvana v golodomorni akciyi Zaochno zakinchiv Leningradskij institut zhurnalistiki Todi zh staye rosijskomovnim zhurnalistom u gazeti Sovetskaya Ukraina 1941 Pishe kon yunkturni virshi pro uchasnikiv gromadyanskoyi vijni v Ispaniyi DiversantZ pochatkom vijskovogo konfliktu SSSR ta Nimechchini 1941 roku mobilizovanij do stalinskij armiyi de mav status specialnogo korespondenta po Pivdenno Zahidnomu frontu Jogo osobistij arhiv zgoriv u Chernigovi pid chas povitryanih boyiv nad mistom Voseni 1941 potrapiv v otochennya i povernuvsya do batkiv u ridne selo Stav na oblik u policiyi pracyuvav ale cherez neyasni prichini potrapiv do Konotopskoyi v yaznici Utikshi zvidti pribivsya do Putivlskogo zagonu diversantiv sho vhodiv do skladu grupi Kovpaka Z oglyadu na aktivne komunistichne minule priznachenij politrukom diversijnih zagoniv Perebuvayuchi u skladi zagonu vin vidmovivsya vid ukrayinskoyi movi i na vimogu Kovpaka vidavav listivku rosijskoyu movoyu Krasnyj partizan a zgodom napisav pisnyu rosijskoyu movoyu Pesnyu partizana U rosijskomovnih listah do druzhini Pilip Rud ni slovom ne govorit pro vtrati ukrayinskogo civilnogo naselennya Jogo meta nibi suto diversijna ta ideologichna gotuyemosya prinesti svoyi bojovi podarunki 25 richchyu Zhovtnya Bud upevnena sho ci partizanski podarunki mi prinesemo Ya koli vse bude blagopoluchno todi detalnishe pro nih napishu Diversant Rud likvidovanij nimeckimi silami oboroni u Seredino Budskomu rajoni Ukrayini Stalinska propaganda sprobuvala ekspluatuvati jogo im ya dlya geroyizaciyi diversijnih zagoniv v Ukrayini tomu poshirila legendu pro vojovnichu smert politruka zaginuv koli z granatoyu v rukah poviv za soboyu vsyu rotu lishe kilka postriliv kilka krokiv vstig zrobiti politruk Potim nemov natknuvshis na nevidimu stinu rizko spinivsya azh golova vidkinulas nazad i shopivsya pravoyu rukoyu za livu chastinu grudej Pam yatZa zhittya ne vijshlo zhodnoyi okremoyi knizhki Pilipa Rudya vin ne buv chlenom Spilki pismennikiv Ukrayini Zusillyami jogo zhivih tovarishiv vzhe pislya smerti shefa SSSR Josipa Stalina vidano zbirku Zvityazhna molodist 1960 a do SPU prijnyali posmertno 1988 u Bistrickij zagalnoosvitnij shkoli vidkrito muzej poeta Pilipa Rudya u Krolevci bronozove pogruddya Sumskij obkom komsomolu vstanoviv oblasnu komsomolsku premiyu imeni Pilipa Rudya laureatami yakoyi ye miscevi literatori Viktor Kapusta Oleksandr Vertil Nina Bagata tosho Yiyi diya pripinilasya u 1990 ih rokah ale za chasiv Prezidenta Yanukovicha Sumska oblasna rada ponovila prisudzhennya premiyi imeni Pilipa Rudya RodinaDruzhina Ganna Markivna pomerla dochka Linita Pilipivna emigruvala do SShA onuki Igor ta Oleg PrimitkiRud Pilip Ukrayinska literatura Arhiv originalu za 7 lipnya 2013 Procitovano 17 lipnya 2010 Goncha Vulici starogo Chernigova Procitovano 17 lipnya 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Nedijsnij deadurl 404 dovidka Desnyanskij pravdi 170 Procitovano 17 lipnya 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Nedijsnij deadurl 404 dovidka nedostupne posilannya z lipnya 2019 Buryn Burynskij rajon Arhiv originalu za 7 lipnya 2013 Procitovano 17 lipnya 2010 Mista Geroyi Vnesok komsomolu v istoriyu regioniv Ukrayini Arhiv originalu za 7 lipnya 2013 Procitovano 17 lipnya 2010 Istoriya gorodov i syol Sumskaya oblast Kroleveckij rajon Bystrik Arhiv originalu za 7 lipnya 2013 Procitovano 17 lipnya 2010 Krayeznavchi marshruti Sumshini Procitovano 17 lipnya 2010 roku nedostupne posilannya z lipnya 2019 Valentin Myakushkov Dolg pamyati Arhiv originalu za 7 lipnya 2013 Procitovano 17 lipnya 2010 LiteraturaSamojlenko G V Pismenniki Chernigivshini v roki Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni sbornik nauchnyh trudov G V Samojlenko Literatura ta kultura Polissya Vidp red G V Samojlenko Nizhinskij derzh ped un t im M Gogolya Nizhin 2002 Vip 19 Problemi filologiyi istoriyi mistectvoznavstva ta kulturi Polissya v suchasnih doslidzhennyah 51 66 Hvostenko G Yihni muzi ne movchali Tekst G Hvostenko Sumshina 2010 7 trav 52 53 S 5 Muzejna kimnata Pilipa Rudya Sumska oblasna rada ukr nedostupne posilannya z zhovtnya 2019 Pilip Rud i literaturnij zhurnal Traktor nedostupne posilannya z lipnya 2019