Повстання Тараса Федоро́вича (Трясила) (березень — травень 1630) — козацьке повстання під керівництвом гетьмана нереєстрових запорізьких козаків Тараса Федоровича проти уряду Речі Посполитої.
Повстання Федоровича | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Пам'ятник Тарасові Федоровичу у Переяславі | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
![]() | ![]() | ||||||
Командувачі | |||||||
Тарас Федорович | Станіслав Конєцпольський |
Причини та перебіг повстання
У березні 1630 року близько 700 козаків, виписаних з реєстру, вирушили до Запоріжжя під керівництвом Федоровича. По прибуттю до Черкас, вони заарештували гетьмана реєстрового козацтва Григорія Чорного, який вів проурядову (в історіографії помилково наголошують на "польсько-українських" протиріччях, де шляхта безумовно записувалась в "поляки", а козаків, так само бездоказово в "українців"... насправді більшість шляхти, яка виступала проти козаків, була не польського, а русинського, тобто українського, походження... при цьому зумисно ігнорують той факт, що Річ Посполита була не "польською", а багатонаціональним утворенням, де шляхетським станом володіли і поляки, і русини, і литовці, і представники білорусів) політику; у наслідку, його стратили. Потім козаки напали на Корсунь, нападаючи по дорозі на невеликі урядові загони і спалюючи палаци. Коли дійшло до облоги Корсуня, останні загони покинули захисників міста, перейшовши на бік нападників. У скрутному становищі урядові війська відійшли з міста, тікаючи у бік Києва. Корсунь було здобуто штурмом 4 квітня. До повстання приєдналася велика кількість козацтва з лівого та правого берегу Дніпра, а чисельність повстанців досягла 35-40 тисяч.
Незабаром вірні урядові підрозділи, що тікали, об'єднались з військами коронного стражника Самуїла Ляща, каштеляна Станіслава Потоцького, також гетьмана Станіслава Конєцпольського. У травні 1630 року об'єднана армія Речі Посполитої переправилася в Києві через Дніпро і атакувала козаків. В той час головні козацькі сили на чолі з Федоровичем сконцентрувались навколо Переяслава, де було створено укріплений табір. 17 травня під Переяслав дістались урядові війська на чолі з Конєцпольським і розпочали облогу, яка тривала 3 тижні.
Під час облоги козаки досягли чималих успіхів. Вночі проти 2 червня відбулась так звана «Тарасова ніч», описана Тарасом Шевченком в однойменній поезії. Це була нічна вилазка козаків до табору супротивника. Легенда говорить про понад 1000 убитих, де їм вдалося задати великі й болючі втрати супротивникові.
Основною причиною повстання було неналежне ставлення Речі Посполитої до проблеми визнання статусу козаків. Як засвідчують джерела, Й. Борецький і інші представники духівництва звернулися з листами до запорожців, закликаючи їх виступити на захист православ'я, бо «ляхи утискають нашу віру», «забирають церкви» тощо — що було частиною антиурядової пропаганди. Керівники повстання вперше сформулювали програму, в якій поєднувалися вимоги соціально-економічного та національно-релігійного характеру (у зверненнях до населення лунали заклики, щоб і ті, «хто був козаком, і ті, хто ним хоче бути, щоб усі прибували, вольностей козацьких заживали, віру благочестиву від замислів лядських рятували»). Також вперше керівники повстання спробували організувати повстання широких верств населення не лише півдня Київщини, а й інших українських земель.
Тож невипадково до 10000 повсталих козаків протягом квітня-початку травня приєдналися тисячі селян і міщан (у повстанському таборі під Переяславом у другій половині травня налічувалося понад 30000 осіб). У другій декаді травня 16-20-тисячне військо Речі Посполитої розпочало бої з повстанцями, що з перервами тривали три тижні. Добитися перемоги урядовим військам не вдалося. Про жорстокий характер боротьби промовляють великі втрати жовнірів. За даними польського хроніста Павла Пясецького гербу Яніна, під Переяславом їх полягло більше, «ніж за всю останню пруську війну».
Результати повстання
У боях під Корсунем і під Переяславом повстанці розбили військо Речі Посполитої і примусили гетьмана С. Конєцпольського підписати угоду в Переяславі.
Укладення нової угоди з козацькою старшиною, яка передбачала збільшення реєстру до 8 тис. осіб і повернення до підданства покозачених селян і міщан, що зрозуміло, не могло задовольнити повстанців.
У літературі
- 1840: поема Тараса Шевченка «Тарасова ніч».
- 1972: роман Василя Шевчука «Побратими, або Пригоди двох запорожців на суходолі, в морі та під водою».
Джерела та література
- Гайдай Л. Історія України в особах, термінах, назвах і поняттях. — Луцьк: Вежа, 2000.
- Довідник з історії України. За ред. І. Підкови та Р. Шуста. — К.: Генеза, 1993.
- Радослав Сікора: З історії польських крилатих гусарів. — Київ: Дух і літера, 2012. . .
- В. А. Смолій, В. С. Степанков. Українська національна революція XVII ст. (1648—1676 рр.) // Серія «Україна крізь віки» — К.: Видавничий дім «Альтернативи», 1999. — 352 с. — Т. 7.
- Щербак В. О. Федоровича повстання // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 278. — .
![]() | Це незавершена стаття про битву. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Це незавершена стаття про Річ Посполиту. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Povstannya Tarasa Fedoro vicha Tryasila berezen traven 1630 kozacke povstannya pid kerivnictvom getmana nereyestrovih zaporizkih kozakiv Tarasa Fedorovicha proti uryadu Rechi Pospolitoyi Povstannya FedorovichaPam yatnik Tarasovi Fedorovichu u Pereyaslavi Pam yatnik Tarasovi Fedorovichu u PereyaslaviData berezen traven 1630 rokuMisce Ukrayina Rich PospolitaRezultat Pidpisannya Pereyaslavskoyi ugodi 1630 StoroniVijsko Zaporozke Rich PospolitaKomanduvachiTaras Fedorovich Stanislav KonyecpolskijPrichini ta perebig povstannyaU berezni 1630 roku blizko 700 kozakiv vipisanih z reyestru virushili do Zaporizhzhya pid kerivnictvom Fedorovicha Po pributtyu do Cherkas voni zaareshtuvali getmana reyestrovogo kozactva Grigoriya Chornogo yakij viv prouryadovu v istoriografiyi pomilkovo nagoloshuyut na polsko ukrayinskih protirichchyah de shlyahta bezumovno zapisuvalas v polyaki a kozakiv tak samo bezdokazovo v ukrayinciv naspravdi bilshist shlyahti yaka vistupala proti kozakiv bula ne polskogo a rusinskogo tobto ukrayinskogo pohodzhennya pri comu zumisno ignoruyut toj fakt sho Rich Pospolita bula ne polskoyu a bagatonacionalnim utvorennyam de shlyahetskim stanom volodili i polyaki i rusini i litovci i predstavniki bilorusiv politiku u naslidku jogo stratili Potim kozaki napali na Korsun napadayuchi po dorozi na neveliki uryadovi zagoni i spalyuyuchi palaci Koli dijshlo do oblogi Korsunya ostanni zagoni pokinuli zahisnikiv mista perejshovshi na bik napadnikiv U skrutnomu stanovishi uryadovi vijska vidijshli z mista tikayuchi u bik Kiyeva Korsun bulo zdobuto shturmom 4 kvitnya Do povstannya priyednalasya velika kilkist kozactva z livogo ta pravogo beregu Dnipra a chiselnist povstanciv dosyagla 35 40 tisyach Nezabarom virni uryadovi pidrozdili sho tikali ob yednalis z vijskami koronnogo strazhnika Samuyila Lyasha kashtelyana Stanislava Potockogo takozh getmana Stanislava Konyecpolskogo U travni 1630 roku ob yednana armiya Rechi Pospolitoyi perepravilasya v Kiyevi cherez Dnipro i atakuvala kozakiv V toj chas golovni kozacki sili na choli z Fedorovichem skoncentruvalis navkolo Pereyaslava de bulo stvoreno ukriplenij tabir 17 travnya pid Pereyaslav distalis uryadovi vijska na choli z Konyecpolskim i rozpochali oblogu yaka trivala 3 tizhni Pid chas oblogi kozaki dosyagli chimalih uspihiv Vnochi proti 2 chervnya vidbulas tak zvana Tarasova nich opisana Tarasom Shevchenkom v odnojmennij poeziyi Ce bula nichna vilazka kozakiv do taboru suprotivnika Legenda govorit pro ponad 1000 ubitih de yim vdalosya zadati veliki j bolyuchi vtrati suprotivnikovi Osnovnoyu prichinoyu povstannya bulo nenalezhne stavlennya Rechi Pospolitoyi do problemi viznannya statusu kozakiv Yak zasvidchuyut dzherela J Boreckij i inshi predstavniki duhivnictva zvernulisya z listami do zaporozhciv zaklikayuchi yih vistupiti na zahist pravoslav ya bo lyahi utiskayut nashu viru zabirayut cerkvi tosho sho bulo chastinoyu antiuryadovoyi propagandi Kerivniki povstannya vpershe sformulyuvali programu v yakij poyednuvalisya vimogi socialno ekonomichnogo ta nacionalno religijnogo harakteru u zvernennyah do naselennya lunali zakliki shob i ti hto buv kozakom i ti hto nim hoche buti shob usi pribuvali volnostej kozackih zazhivali viru blagochestivu vid zamisliv lyadskih ryatuvali Takozh vpershe kerivniki povstannya sprobuvali organizuvati povstannya shirokih verstv naselennya ne lishe pivdnya Kiyivshini a j inshih ukrayinskih zemel Tozh nevipadkovo do 10000 povstalih kozakiv protyagom kvitnya pochatku travnya priyednalisya tisyachi selyan i mishan u povstanskomu tabori pid Pereyaslavom u drugij polovini travnya nalichuvalosya ponad 30000 osib U drugij dekadi travnya 16 20 tisyachne vijsko Rechi Pospolitoyi rozpochalo boyi z povstancyami sho z perervami trivali tri tizhni Dobitisya peremogi uryadovim vijskam ne vdalosya Pro zhorstokij harakter borotbi promovlyayut veliki vtrati zhovniriv Za danimi polskogo hronista Pavla Pyaseckogo gerbu Yanina pid Pereyaslavom yih polyaglo bilshe nizh za vsyu ostannyu prusku vijnu Rezultati povstannyaU boyah pid Korsunem i pid Pereyaslavom povstanci rozbili vijsko Rechi Pospolitoyi i primusili getmana S Konyecpolskogo pidpisati ugodu v Pereyaslavi Ukladennya novoyi ugodi z kozackoyu starshinoyu yaka peredbachala zbilshennya reyestru do 8 tis osib i povernennya do piddanstva pokozachenih selyan i mishan sho zrozumilo ne moglo zadovolniti povstanciv U literaturi1840 poema Tarasa Shevchenka Tarasova nich 1972 roman Vasilya Shevchuka Pobratimi abo Prigodi dvoh zaporozhciv na suhodoli v mori ta pid vodoyu Dzherela ta literaturaGajdaj L Istoriya Ukrayini v osobah terminah nazvah i ponyattyah Luck Vezha 2000 Dovidnik z istoriyi Ukrayini Za red I Pidkovi ta R Shusta K Geneza 1993 Radoslav Sikora Z istoriyi polskih krilatih gusariv Kiyiv Duh i litera 2012 ISBN 978 966 378 260 7 V A Smolij V S Stepankov Ukrayinska nacionalna revolyuciya XVII st 1648 1676 rr Seriya Ukrayina kriz viki K Vidavnichij dim Alternativi 1999 352 s T 7 Sherbak V O Fedorovicha povstannya Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 278 ISBN 978 966 00 1359 9 Ce nezavershena stattya pro bitvu Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Ce nezavershena stattya pro Rich Pospolitu Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi