Паропаміз (раніше Паропаніз, Парапаніс) — система гірських хребтів і височин у північно-західному Афганістані та південному Туркменістані (передгір'я Бадхиз і Карабіль). Є околичною частиною Іранського нагір'я. Загальна довжина становить близько 600 км, ширина до 250 км. Складаються з декількох меридіональних хребтів. Осьовий хребет системи — Сафедхох. Найбільші хребти — Банди-Туркестан і Сіахкох розділено глибокими долинами, днища яких заповнено осипами й наносами річок, що протікають у верхній течії в західному та південно-західному напрямках. Поверхневий стік загалом належить річкам басейну Герируду, Мургабу та ін., що належать до області внутрішнього стоку й розбираються на зрошування.
Паропаміз | |
Країна | |
---|---|
Найвища точка | |
- висота | 4565 м |
![]() Паропаміз 100000 |
Рельєф
Клімат у передгір'ях посушливий, субтропічний, континентальний; у долинах літо спекотне та сухе, з температурами в липні близько +24…+30 °C, січні +8…0 °C. Кількість опадів (в основному у вигляді дощу та снігу) поступово зростає зі 100—200 мм у напівпустельних передгір'ях до 400 мм та більшою кількістю в горах. Максимум взимку у вигляді снігу й навесні у вигляді гроз. Паропаміз належить до середньогір'я, хребти за висотою переважно становлять 3000—3500 м, тому льодовики слаборозвинені. Лише на сході, у хребті Хісар на стику з Гіндукушом є пік заввишки до 4565 м. Серед гірських порід переважно вапняки та сланці, рухаючись на південь і схід збільшується частка гранітів і гнейсів; на півночі передгірна смуга лесу. Передгір'я займають пустелі та напівпустелі, вище по схилах сухі сіроземні степи з рідкісними заростями ялівців і фісташок, якими славиться Бадхизський заповідник. На зволожених північних схилах трапляються рідкісні ділянки широколистяних лісів, проте більшість із них уже вирубано через швидке зростання населення в XX столітті. Фауну Паропамізу складають: гірські козли та барани; у сухих передгірних степах — джейрани та кулани; багато комах, тушканчиків і плазунів. Долини міжгірських річок густо заселено та перетворено на зрошувані оази, найбільший із яких займає округу м. Герат. Вище в горах є рідкісні стоянки напівкочових скотарів.
Історія
Паропаміз, у формі Парапаніс, уперше згадується в давньогрецькому творі V ст. до н. е. На північ від хребта існувала також стародавня держава Бактрія — колискова зороастризму.
Див. також
Примітки
- Паропамиз // Словарь современных географических названий / Рус. геогр. о-во. Моск. центр; Под общ. ред. акад. В. М. Котлякова. Институт географии РАН. — Екатеринбург: У-Фактория, 2006.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Paropamiz ranishe Paropaniz Parapanis sistema girskih hrebtiv i visochin u pivnichno zahidnomu Afganistani ta pivdennomu Turkmenistani peredgir ya Badhiz i Karabil Ye okolichnoyu chastinoyu Iranskogo nagir ya Zagalna dovzhina stanovit blizko 600 km shirina do 250 km Skladayutsya z dekilkoh meridionalnih hrebtiv Osovij hrebet sistemi Safedhoh Najbilshi hrebti Bandi Turkestan i Siahkoh rozdileno glibokimi dolinami dnisha yakih zapovneno osipami j nanosami richok sho protikayut u verhnij techiyi v zahidnomu ta pivdenno zahidnomu napryamkah Poverhnevij stik zagalom nalezhit richkam basejnu Gerirudu Murgabu ta in sho nalezhat do oblasti vnutrishnogo stoku j rozbirayutsya na zroshuvannya Paropamiz Krayina Afganistan Turkmenistan Najvisha tochka visota 4565 m Paropamiz 100000RelyefKlimat u peredgir yah posushlivij subtropichnij kontinentalnij u dolinah lito spekotne ta suhe z temperaturami v lipni blizko 24 30 C sichni 8 0 C Kilkist opadiv v osnovnomu u viglyadi doshu ta snigu postupovo zrostaye zi 100 200 mm u napivpustelnih peredgir yah do 400 mm ta bilshoyu kilkistyu v gorah Maksimum vzimku u viglyadi snigu j navesni u viglyadi groz Paropamiz nalezhit do serednogir ya hrebti za visotoyu perevazhno stanovlyat 3000 3500 m tomu lodoviki slaborozvineni Lishe na shodi u hrebti Hisar na stiku z Gindukushom ye pik zavvishki do 4565 m Sered girskih porid perevazhno vapnyaki ta slanci ruhayuchis na pivden i shid zbilshuyetsya chastka granitiv i gnejsiv na pivnochi peredgirna smuga lesu Peredgir ya zajmayut pusteli ta napivpusteli vishe po shilah suhi sirozemni stepi z ridkisnimi zarostyami yalivciv i fistashok yakimi slavitsya Badhizskij zapovidnik Na zvolozhenih pivnichnih shilah traplyayutsya ridkisni dilyanki shirokolistyanih lisiv prote bilshist iz nih uzhe virubano cherez shvidke zrostannya naselennya v XX stolitti Faunu Paropamizu skladayut girski kozli ta barani u suhih peredgirnih stepah dzhejrani ta kulani bagato komah tushkanchikiv i plazuniv Dolini mizhgirskih richok gusto zaseleno ta peretvoreno na zroshuvani oazi najbilshij iz yakih zajmaye okrugu m Gerat Vishe v gorah ye ridkisni stoyanki napivkochovih skotariv IstoriyaParopamiz u formi Parapanis upershe zgaduyetsya v davnogreckomu tvori V st do n e Na pivnich vid hrebta isnuvala takozh starodavnya derzhava Baktriya koliskova zoroastrizmu Div takozhParopamisadiPrimitkiParopamiz Slovar sovremennyh geograficheskih nazvanij Rus geogr o vo Mosk centr Pod obsh red akad V M Kotlyakova Institut geografii RAN Ekaterinburg U Faktoriya 2006