Підгорецький парк — пам'ятка садово-паркового мистецтва у селі Підгірці Бродівського району Львівської області.
центральна алея парку | |
49°56′32″ пн. ш. 24°59′01″ сх. д. / 49.94232000002777738° пн. ш. 24.983820000027780139° сх. д.Координати: 49°56′32″ пн. ш. 24°59′01″ сх. д. / 49.94232000002777738° пн. ш. 24.983820000027780139° сх. д. | |
Країна | ![]() |
---|---|
Розташування | Бродівський район Львівська область. |
Найближче місто | Броди Олесько |
Площа | 17 га |
Засновано | 1633 |
Оператор | Львівська національна галерея мистецтв імені Бориса Возницького |
![]() ![]() Підгорецький парк (Львівська область) | |
Загальні відомості
Землекористувачем території парку є Львівська національна галерея мистецтв імені Бориса Возницького.
Історія
На краю низькогірного плато Вороняків (399 м н.р.м.) було вперше згадано 1530 старе укріплення. Його викупив 1633 у роду Підгорецьких тоді ще польний гетьман коронний і майбутній великий гетьман коронний Станіслав Конецпольський, який вирішив збудувати тут замок-резиденцію для відпочинку, адже ворожі набіги він мав змогу пережити у своєму оборонному замку в розміщених неподалік Бродах. Проектування і будівництво резиденції він довірив відомим архітекторам Андреа дель Аква і Ґійому Левассеру де Боплану, перший з яких розробляв і будував палац, а другий бастіонні фортифікації замку. Замок (близько 100 м × 100 м) розміщувався на краю плату, маючи бастіони, равелін в'їзду, замковий двір спрямовані на південь у сторону плато. Зі східної і західної сторін його оточували невеликі схили. Замок міг витримати напад татарських чамбулів, але не був в стані витримати регулярну облогу. З північної сторони на стрімкому схилі до Кременецько-Дубнівської рівнини було вирішено облаштувати тераси регулярного італійського парку під замковим палацом. Будівництво комплексу завершили 1640 року, але вже був пошкоджений 1648 року. Відновлення замку тривало з 1650-х років до 1680 року, коли він перейшов у власність Яна ІІІ Собєського. Новим власником замку 1720 року став Вацлав Пйотр Жевуський, який відродив славу замку, вклавши значні кошти у його перебудову, оздоблення творами мистецтв.
Замок успішно пройшов випробування двох світових воєн, але повністю вигорів 1947 року. Після відбудови і перепланування у ньому відкрили туберкульозну лікарню, яка проіснувала до кінця 1980-х років. 1997 року замок був переданий Львівській галереї мистецтв, яка робить відчайдушні спроби відбудови замку і оточуючого його ландшафту.
Опис
Південний парк
Парк розташований навколо Підгорецького замку у вигляді терасованого парку з південної сторони і парку на вершині плато. Там з східної сторони розміщувалась ділянка з невеликим схилом шириною близько 100 метрів, яка переходила доволі крутий схил. З західної сторони рівнинна ділянка була значно більшою і для захисту флангу замку її перекопали ровом значної глибини і ширини. На вершині плато на декотрій відстані від дороги Броди — Золочів до замку вела центральна алея, прокладена по композиційній осі паркового і замкового комплексів. З двох сторін алеї йшли грабові боскети з нішами, де стояли скульптури. Обабіч початку алеї ці стрижені грабові (Carpinus betulus L.) живоплоти — боскети розходились в дві сторони під прямим кутом, відділяючи великі трав'яні галявини біля дороги. В алеї відкривався перспективний вид на Підгорецький замок, в'їзд до якого знаходився напроти її завершення. З двох сторін обабіч алеї розміщувались два великі травники, вздовж яких паралельно до головної алеї висадили по три ряди лип (Tilia), котрі закривали бічні краєвиди, зосереджуючи увагу на замку.
Від кінця центральної алеї боскети з двох сторін йшли у напрямку країв замкового рову паралельно до стін равеліну. Вони утворювали перед фасадом замку площу на зеленому газоні якої було встановлено паркові скульптури. У XVIII ст після розбирання равеліну площі надали круглої форми. Перед замкова площа алеями була розбита на чотири симетричні сектори. Із східної та західної сторони замку паралельно рову тягнулись ряди дерев. Із східної сторони викопаний рів продовжувався дорогою у напрямку шляху Броди — Золочів. За ними був облаштований відгороджений «Французький парк», що простягався до краю плато. Тут знаходився лісовий масив із насадженнями липи, бука (Fagus), клена (Acer L.), граба, дуба (Quercus). Обгороджена територія Французького парку була звіринцем, де утримували сарни (Capreolus Gray), диких свиней (Sus scrofa), оленів, зайців (Lepus), птахів для проведення полювань. У 1780 році центральну алею було продовжено з іншої сторони шляху, де збудували костел Воздвиження. Таким чином центральна вісь парку з'єднувала дві домінанти садово-паркового комплексу-замок і костел. Посеред великих травників поміж шляхом і живоплотом, що відгороджував парк встановили дві корінфські колони, які увінчують скульптури святих. При виході з парку ці колони візуально обрамлюють панораму костелу.
Після 1944 року боскети були залишені без догляду, не підстригались. На даний момент вони перетворились на ряди старих грабових дерев. Західний травник біля центральної алеї був перетворений на фруктовий сад і там були знищені липові алеї. Здійснюються спроби відродити красу давніх парків, але вони марні без значного фінансування.
Північний Італійський парк
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF6THlWRU1DVTVNQ1ZFTVNVNE15VkVNU1U0UkNWRU1TVTRNRjhsUkRBbE9UY2xSREFsUWpBbFJEQWxRa01sUkRBbFFrVWxSREFsUWtGZkpVUXdKVUl5WHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1TVTROaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TlM1cWNHY3ZNakF3Y0hndEpVUXdKVGt3SlVReEpUZ3pKVVF4SlRoRUpVUXhKVGd3WHlWRU1DVTVOeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FWOGxSREFsUWpKZkpVUXdKVGxHSlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXhKVGcySlVRd0pVSXdKVVF4SlRnMUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Із північної сторони замку на рівні замкового рову була створена перша тераса Північного парку. Із двох сторін зі сторони замку її обрамовували підпорні стінки терену Південного парку, які із східної та західної сторони переходили у паркову стіну з в'їзними брамами. Із північної сторони терасу обрамляє кам'яна балюстрада, що увінчує її високу кам'яну підпорну стіну. Посеред підпорної стіни розміщений портал, по бічних сторонах якого сходи вели на другу терасу. Підпірна стіна першої тераси була викладена з тесаних кам'яних блоків і мала висоту 6 метрів. По фасаду порталу знаходились входи-гроти у підземні приміщення під першою терасою. На думку дослідників там знаходились резервуари для фонтанів парку. Вода до них повинна була подаватись мідними трубами з джерел сусідньої більш високого пагорбу, що забезпечувало необхідний напір води. Дана тераса з двох сторін мала підпорні стіни з тесаного каміння. У наріжниках її північної сторони розміщувались дві муровані альтанки для відпочинку і від яких по фасаду північної стіни другої тераси сходи вели на нижню третю терасу. Поверх цієї кам'яної стіни заввишки 4 метра йшла балюстрада. На другій терасі розміщувались вісім квіткових партерів, що були симетрично розділені алеями і оточені низьким боскетом із самшиту (Buxus) і розмарину (Rosmarinus officinalis L.) . По центру квітників квіти висаджували у вигляді орнаментальних узорів. По центру тераси був розміщений великий фонтан. У XVIII ст доріжки тераси виклали плитками з червоного пісковика. Нижня третя тераса по центру містила чотири трикутні квітники, які з двох сторін обрамовували високі підстрижені грабові боскети та шпалери самшиту. Ця тераса із сторін була обведена парковим муром. Під нею розміщувалися на малих терасах городи, сади і у самому низу ставок, куди стікала вода з парку. У паркових партерах упродовж року проводили заміну квітів, що забезпечувало їхнє цвітіння від весни до пізньої осені. Згодом на третій терасі облаштували оранжерею з теплолюбними деревами і кущами — лимонними, мандариновими, фіговими, маслиновими, лавровими тощо Відомо, що автором декору партерів був італієць з Риму, ім'я якого не збереглося.
Упродовж XIX ст. Італійський парк занепав. Власники не мали коштів на утримання дорогих квітників. Після 1944 року центральна тераса була перетворена на спортивний майданчик, а нижня тераса і городи заросли деревами. На сьогоднішній день підпорні стіни терас перебувають в аварійному стані, у них відсутні брами проходів.
Галерея
- Панорама костелу з центральної алеї
- Паркова скульптура
- Вхід до парку
- Панорама замку XVII ст
- Парк з парковими спорудами 17-19 ст.
- Корінфська колона
- Залишки альтанки другої тераси
- Вхід до парку
- Вид на другу і третю терасу
- Вхід на першу терасу
- Підгорецький парк до 1939 р.
- Парк з парковими спорудами 17-20 ст.
- Руїни у Підгорецькому парку
Джерела
1. Чобіт Д. Підгірці: історико-архітектурна перлина України.- Броди: Просвіта, 1998.— 64 с.
2. Летопись Подгорецкого монастыря. // Франко І. Я. Зібрання творів у п'ятдесяти томах. Т. 28.— С. 323–329
3. Грибович Р. Т., Ольхова З. И., Свешников И. К., Стеблий В. И. Подгорцы // История городов Украинской ССР: Львовская область.— К.: УРЗ, 1978.— 795 с.
Посилання
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pidgoreckij park pam yatka sadovo parkovogo mistectva u seli Pidgirci Brodivskogo rajonu Lvivskoyi oblasti Park pam yatka sadovo parkovogo mistectva miscevogo znachennya Pidgoreckij park centralna aleya parkucentralna aleya parku49 56 32 pn sh 24 59 01 sh d 49 94232000002777738 pn sh 24 983820000027780139 sh d 49 94232000002777738 24 983820000027780139 Koordinati 49 56 32 pn sh 24 59 01 sh d 49 94232000002777738 pn sh 24 983820000027780139 sh d 49 94232000002777738 24 983820000027780139Krayina UkrayinaRoztashuvannya Ukrayina Brodivskij rajon Lvivska oblast Najblizhche mistoBrodi OleskoPlosha17 gaZasnovano1633OperatorLvivska nacionalna galereya mistectv imeni Borisa VoznickogoPidgoreckij park Lvivska oblast Zagalni vidomostiZemlekoristuvachem teritoriyi parku ye Lvivska nacionalna galereya mistectv imeni Borisa Voznickogo Plosha pam yatki 17 0 gektar IstoriyaNa krayu nizkogirnogo plato Voronyakiv 399 m n r m bulo vpershe zgadano 1530 stare ukriplennya Jogo vikupiv 1633 u rodu Pidgoreckih todi she polnij getman koronnij i majbutnij velikij getman koronnij Stanislav Konecpolskij yakij virishiv zbuduvati tut zamok rezidenciyu dlya vidpochinku adzhe vorozhi nabigi vin mav zmogu perezhiti u svoyemu oboronnomu zamku v rozmishenih nepodalik Brodah Proektuvannya i budivnictvo rezidenciyi vin doviriv vidomim arhitektoram Andrea del Akva i Gijomu Levasseru de Boplanu pershij z yakih rozroblyav i buduvav palac a drugij bastionni fortifikaciyi zamku Zamok blizko 100 m 100 m rozmishuvavsya na krayu platu mayuchi bastioni ravelin v yizdu zamkovij dvir spryamovani na pivden u storonu plato Zi shidnoyi i zahidnoyi storin jogo otochuvali neveliki shili Zamok mig vitrimati napad tatarskih chambuliv ale ne buv v stani vitrimati regulyarnu oblogu Z pivnichnoyi storoni na strimkomu shili do Kremenecko Dubnivskoyi rivnini bulo virisheno oblashtuvati terasi regulyarnogo italijskogo parku pid zamkovim palacom Budivnictvo kompleksu zavershili 1640 roku ale vzhe buv poshkodzhenij 1648 roku Vidnovlennya zamku trivalo z 1650 h rokiv do 1680 roku koli vin perejshov u vlasnist Yana III Sobyeskogo Novim vlasnikom zamku 1720 roku stav Vaclav Pjotr Zhevuskij yakij vidrodiv slavu zamku vklavshi znachni koshti u jogo perebudovu ozdoblennya tvorami mistectv Zamok uspishno projshov viprobuvannya dvoh svitovih voyen ale povnistyu vigoriv 1947 roku Pislya vidbudovi i pereplanuvannya u nomu vidkrili tuberkuloznu likarnyu yaka proisnuvala do kincya 1980 h rokiv 1997 roku zamok buv peredanij Lvivskij galereyi mistectv yaka robit vidchajdushni sprobi vidbudovi zamku i otochuyuchogo jogo landshaftu OpisPivdennij park Park roztashovanij navkolo Pidgoreckogo zamku u viglyadi terasovanogo parku z pivdennoyi storoni i parku na vershini plato Tam z shidnoyi storoni rozmishuvalas dilyanka z nevelikim shilom shirinoyu blizko 100 metriv yaka perehodila dovoli krutij shil Z zahidnoyi storoni rivninna dilyanka bula znachno bilshoyu i dlya zahistu flangu zamku yiyi perekopali rovom znachnoyi glibini i shirini Na vershini plato na dekotrij vidstani vid dorogi Brodi Zolochiv do zamku vela centralna aleya prokladena po kompozicijnij osi parkovogo i zamkovogo kompleksiv Z dvoh storin aleyi jshli grabovi bosketi z nishami de stoyali skulpturi Obabich pochatku aleyi ci strizheni grabovi Carpinus betulus L zhivoploti bosketi rozhodilis v dvi storoni pid pryamim kutom viddilyayuchi veliki trav yani galyavini bilya dorogi V aleyi vidkrivavsya perspektivnij vid na Pidgoreckij zamok v yizd do yakogo znahodivsya naproti yiyi zavershennya Z dvoh storin obabich aleyi rozmishuvalis dva veliki travniki vzdovzh yakih paralelno do golovnoyi aleyi visadili po tri ryadi lip Tilia kotri zakrivali bichni krayevidi zoseredzhuyuchi uvagu na zamku Vid kincya centralnoyi aleyi bosketi z dvoh storin jshli u napryamku krayiv zamkovogo rovu paralelno do stin ravelinu Voni utvoryuvali pered fasadom zamku ploshu na zelenomu gazoni yakoyi bulo vstanovleno parkovi skulpturi U XVIII st pislya rozbirannya ravelinu ploshi nadali krugloyi formi Pered zamkova plosha aleyami bula rozbita na chotiri simetrichni sektori Iz shidnoyi ta zahidnoyi storoni zamku paralelno rovu tyagnulis ryadi derev Iz shidnoyi storoni vikopanij riv prodovzhuvavsya dorogoyu u napryamku shlyahu Brodi Zolochiv Za nimi buv oblashtovanij vidgorodzhenij Francuzkij park sho prostyagavsya do krayu plato Tut znahodivsya lisovij masiv iz nasadzhennyami lipi buka Fagus klena Acer L graba duba Quercus Obgorodzhena teritoriya Francuzkogo parku bula zvirincem de utrimuvali sarni Capreolus Gray dikih svinej Sus scrofa oleniv zajciv Lepus ptahiv dlya provedennya polyuvan U 1780 roci centralnu aleyu bulo prodovzheno z inshoyi storoni shlyahu de zbuduvali kostel Vozdvizhennya Takim chinom centralna vis parku z yednuvala dvi dominanti sadovo parkovogo kompleksu zamok i kostel Posered velikih travnikiv pomizh shlyahom i zhivoplotom sho vidgorodzhuvav park vstanovili dvi korinfski koloni yaki uvinchuyut skulpturi svyatih Pri vihodi z parku ci koloni vizualno obramlyuyut panoramu kostelu Pislya 1944 roku bosketi buli zalisheni bez doglyadu ne pidstrigalis Na danij moment voni peretvorilis na ryadi starih grabovih derev Zahidnij travnik bilya centralnoyi aleyi buv peretvorenij na fruktovij sad i tam buli znisheni lipovi aleyi Zdijsnyuyutsya sprobi vidroditi krasu davnih parkiv ale voni marni bez znachnogo finansuvannya Pivnichnij Italijskij park Zamok i park na litografiyi K Auera Iz pivnichnoyi storoni zamku na rivni zamkovogo rovu bula stvorena persha terasa Pivnichnogo parku Iz dvoh storin zi storoni zamku yiyi obramovuvali pidporni stinki terenu Pivdennogo parku yaki iz shidnoyi ta zahidnoyi storoni perehodili u parkovu stinu z v yiznimi bramami Iz pivnichnoyi storoni terasu obramlyaye kam yana balyustrada sho uvinchuye yiyi visoku kam yanu pidpornu stinu Posered pidpornoyi stini rozmishenij portal po bichnih storonah yakogo shodi veli na drugu terasu Pidpirna stina pershoyi terasi bula vikladena z tesanih kam yanih blokiv i mala visotu 6 metriv Po fasadu portalu znahodilis vhodi groti u pidzemni primishennya pid pershoyu terasoyu Na dumku doslidnikiv tam znahodilis rezervuari dlya fontaniv parku Voda do nih povinna bula podavatis midnimi trubami z dzherel susidnoyi bilsh visokogo pagorbu sho zabezpechuvalo neobhidnij napir vodi Dana terasa z dvoh storin mala pidporni stini z tesanogo kaminnya U narizhnikah yiyi pivnichnoyi storoni rozmishuvalis dvi murovani altanki dlya vidpochinku i vid yakih po fasadu pivnichnoyi stini drugoyi terasi shodi veli na nizhnyu tretyu terasu Poverh ciyeyi kam yanoyi stini zavvishki 4 metra jshla balyustrada Na drugij terasi rozmishuvalis visim kvitkovih parteriv sho buli simetrichno rozdileni aleyami i otocheni nizkim bosketom iz samshitu Buxus i rozmarinu Rosmarinus officinalis L Po centru kvitnikiv kviti visadzhuvali u viglyadi ornamentalnih uzoriv Po centru terasi buv rozmishenij velikij fontan U XVIII st dorizhki terasi viklali plitkami z chervonogo piskovika Nizhnya tretya terasa po centru mistila chotiri trikutni kvitniki yaki z dvoh storin obramovuvali visoki pidstrizheni grabovi bosketi ta shpaleri samshitu Cya terasa iz storin bula obvedena parkovim murom Pid neyu rozmishuvalisya na malih terasah gorodi sadi i u samomu nizu stavok kudi stikala voda z parku U parkovih parterah uprodovzh roku provodili zaminu kvitiv sho zabezpechuvalo yihnye cvitinnya vid vesni do piznoyi oseni Zgodom na tretij terasi oblashtuvali oranzhereyu z teplolyubnimi derevami i kushami limonnimi mandarinovimi figovimi maslinovimi lavrovimi tosho Vidomo sho avtorom dekoru parteriv buv italiyec z Rimu im ya yakogo ne zbereglosya Uprodovzh XIX st Italijskij park zanepav Vlasniki ne mali koshtiv na utrimannya dorogih kvitnikiv Pislya 1944 roku centralna terasa bula peretvorena na sportivnij majdanchik a nizhnya terasa i gorodi zarosli derevami Na sogodnishnij den pidporni stini teras perebuvayut v avarijnomu stani u nih vidsutni brami prohodiv GalereyaPanorama kostelu z centralnoyi aleyi Parkova skulptura Vhid do parku Panorama zamku XVII st Park z parkovimi sporudami 17 19 st Korinfska kolona Zalishki altanki drugoyi terasi Vhid do parku Vid na drugu i tretyu terasu Vhid na pershu terasu Pidgoreckij park do 1939 r Park z parkovimi sporudami 17 20 st Ruyini u Pidgoreckomu parkuDzherela1 Chobit D Pidgirci istoriko arhitekturna perlina Ukrayini Brodi Prosvita 1998 64 s 2 Letopis Podgoreckogo monastyrya Franko I Ya Zibrannya tvoriv u p yatdesyati tomah T 28 S 323 329 3 Gribovich R T Olhova Z I Sveshnikov I K Steblij V I Podgorcy Istoriya gorodov Ukrainskoj SSR Lvovskaya oblast K URZ 1978 795 s Posilannya 1 Pidgirci 2 Pidgoreckij zamok 3 Viznachni miscya Ukrayini Pidgoreckij zamokDiv takozhPortal Sadi i parki Italijskij park Pidgirci