Костриця Бекера або костриця Беккера (Festuca beckeri) — вид багаторічних трав'янистих рослин родини тонконогові (Poaceae), поширений у Східній і Центральній Європі та Західній Азії.
Костриця Бекера | |
---|---|
![]() | |
рослина у відділенні Луганського природного заповідника «Трьохізбенський степ» | |
Біологічна класифікація | |
Царство: | Рослини (Plantae) |
Клада: | Судинні рослини (Tracheophyta) |
Клада: | Покритонасінні (Angiosperms) |
Клада: | Однодольні (Monocotyledon) |
Клада: | Комелініди (Commelinids) |
Порядок: | Тонконогоцвіті (Poales) |
Родина: | Злакові (Poaceae) |
Підродина: | Мітлицевидні (Pooideae) |
Рід: | Костриця (Festuca) |
Вид: | Костриця Бекера (F. beckeri) |
Біноміальна назва | |
Festuca beckeri | |
Синоніми | |
F. laeviuscula Klok. |
Опис
Короткокореневищний геліофіт і псамофіт; росте вільними жмутками. Стебла 20–60 см завдовжки. Листові піхви світло-коричневі. Листові пластини гладкі, ниткоподібні, світло-зеленого кольору, 0.3–0.7 см завширшки. Волоть лінійна, відкрита, довжиною 6–14 см. Основна гілка волоті волосата. Колоски еліптичні та поодинокі. Родючі колоски містять 4–6 родючих квіточок. Колоскові луски ланцетні, коротші ніж колоски. Нижня колоскова луска ланцетна, 1-жильна, без кіля, вершина гостра, 0.7–0.8 від довжини верхньої. Верхня колоскова луска ланцетна чи яйцеподібна, 3-жильна, без кіля, верхівка загострена, довжиною 2.9–4 мм, 1 від довжини сусідньої родючої леми. Родюча лема світло-зелена, ланцетна, 5-жильна, без кіля, верхівка загострена, довжиною 2.5–4.7 мм, з 1 остюком; остюк завдовжки 0.3–0.8 мм. Верхні квіткові луски 1 від довжини леми, 2-жильні. Горішні стерильні квіточки нагадують родючі хоч і нерозвинені. Пиляків у квіточці 3. Плід — зернівка.
Поширення
Європа: Білорусь, Естонія, Латвія, Литва, Молдова, Російська Федерація, Україна, Німеччина, Польща, Данія, Фінляндія, Швеція; Азія: Казахстан, Росія, Азербайджан (також, можливо, Вірменія і Грузія), Туреччина.
В Україні зростає в борах, на піщаних терасах річок, піщаних варіантах різнотравно-типчаково-ковилових степів, на слабо задернованих пісках — в Лівобережних Лісостепу і Степу і сх. ч. Правобережжя, досить часто.
Джерела
- Festuca beckeri // Словник українських наукових і народних назв судинних рослин / Ю. Кобів. — Київ : Наукова думка, 2004. — 800 с. — (Словники України). — .
- Доброчаева Д. Н., Котов М. И., Прокудин Ю. Н., и др. Определитель высших растений Украины. — Киев : Наукова думка, 1987. — С. 453. (рос.)(укр.)
- Germplasm Resources Information Network (англ.)
- Euro+Med Plantbase (англ.)
- eMonocot 1.0.5[недоступне посилання з липня 2019] (англ.)
- Рысин Л.П. Конспект лесной флоры средней полосы Русской равнины (сосудистые растения). — Москва, 2009. — С. 121. (рос.)
![]() | Це незавершена стаття про злакові. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kostricya Bekera abo kostricya Bekkera Festuca beckeri vid bagatorichnih trav yanistih roslin rodini tonkonogovi Poaceae poshirenij u Shidnij i Centralnij Yevropi ta Zahidnij Aziyi Kostricya Bekera roslina u viddilenni Luganskogo prirodnogo zapovidnika Trohizbenskij step Biologichna klasifikaciya Carstvo Roslini Plantae Klada Sudinni roslini Tracheophyta Klada Pokritonasinni Angiosperms Klada Odnodolni Monocotyledon Klada Komelinidi Commelinids Poryadok Tonkonogocviti Poales Rodina Zlakovi Poaceae Pidrodina Mitlicevidni Pooideae Rid Kostricya Festuca Vid Kostricya Bekera F beckeri Binomialna nazva Festuca beckeri Hack Trautv 1884 Sinonimi F laeviuscula Klok F duriuscula auct fl Ucr OpisKorotkokorenevishnij geliofit i psamofit roste vilnimi zhmutkami Stebla 20 60 sm zavdovzhki Listovi pihvi svitlo korichnevi Listovi plastini gladki nitkopodibni svitlo zelenogo koloru 0 3 0 7 sm zavshirshki Volot linijna vidkrita dovzhinoyu 6 14 sm Osnovna gilka voloti volosata Koloski eliptichni ta poodinoki Rodyuchi koloski mistyat 4 6 rodyuchih kvitochok Koloskovi luski lancetni korotshi nizh koloski Nizhnya koloskova luska lancetna 1 zhilna bez kilya vershina gostra 0 7 0 8 vid dovzhini verhnoyi Verhnya koloskova luska lancetna chi yajcepodibna 3 zhilna bez kilya verhivka zagostrena dovzhinoyu 2 9 4 mm 1 vid dovzhini susidnoyi rodyuchoyi lemi Rodyucha lema svitlo zelena lancetna 5 zhilna bez kilya verhivka zagostrena dovzhinoyu 2 5 4 7 mm z 1 ostyukom ostyuk zavdovzhki 0 3 0 8 mm Verhni kvitkovi luski 1 vid dovzhini lemi 2 zhilni Gorishni sterilni kvitochki nagaduyut rodyuchi hoch i nerozvineni Pilyakiv u kvitochci 3 Plid zernivka PoshirennyaYevropa Bilorus Estoniya Latviya Litva Moldova Rosijska Federaciya Ukrayina Nimechchina Polsha Daniya Finlyandiya Shveciya Aziya Kazahstan Rosiya Azerbajdzhan takozh mozhlivo Virmeniya i Gruziya Turechchina V Ukrayini zrostaye v borah na pishanih terasah richok pishanih variantah riznotravno tipchakovo kovilovih stepiv na slabo zadernovanih piskah v Livoberezhnih Lisostepu i Stepu i sh ch Pravoberezhzhya dosit chasto DzherelaFestuca beckeri Slovnik ukrayinskih naukovih i narodnih nazv sudinnih roslin Yu Kobiv Kiyiv Naukova dumka 2004 800 s Slovniki Ukrayini ISBN 966 00 0355 2 Dobrochaeva D N Kotov M I Prokudin Yu N i dr Opredelitel vysshih rastenij Ukrainy Kiev Naukova dumka 1987 S 453 ros ukr Germplasm Resources Information Network angl Euro Med Plantbase angl eMonocot 1 0 5 nedostupne posilannya z lipnya 2019 angl Rysin L P Konspekt lesnoj flory srednej polosy Russkoj ravniny sosudistye rasteniya Moskva 2009 S 121 ros Ce nezavershena stattya pro zlakovi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi