Герман IV (нім. Hermann IV.; бл. 1015–1038) — герцог Швабії в 1030—1038 роках, маркграф Туринський у 1037—1038 роках.
Герман IV | |
---|---|
нім. Hermann IV | |
Народився | 1015[2] |
Помер | 28 липня 1038[1][2] Неаполь, Неаполітанське герцогство, Візантійська імперія, Кіпр, Акротирі і Декелія, Велика Британія ·чума |
Поховання | Собор Трента |
Діяльність | аристократ |
Титул | герцог |
Посада | герцог Швабії[d] |
Рід | Бабенберги |
Батько | Ернст I (герцог Швабії)[2] |
Мати | Ґізела Швабська[2] |
Брати, сестри | d, Генріх III, d і Ернст II (герцог Швабії) |
У шлюбі з | d[3] |
Діти | d[3] |
![]() | |
|
Життєпис
Походив з династії Бабенбергів. Молодший син Ернста I, герцога Швабії, та Ґізели Швабської. Народився близько 1015 року. Невдовзі батько загинув на полюванні, а мати 1016 року знову вийшла заміж. Перебував під опікою вітчима Конрада, графа Шпейєра. 1024 року останній став королем Німеччини, а 1027 року — імператором.
1030 року після смерті старшого брата Ернста II успадкував герцогство Швабське. Зберігав вірність імператорові, брав участь у його походах до Угорщини і Польщі. 1037 року вітчим влаштував шлюб Германа IV з представницею італійського роду Ардуїнідів, завдяки чому отримав титул маркграфа Турину. Втім 1038 року герцог Швабії помер неподалік від Неаполя під час походу до Південної Італії у війську імператора Конрада II. Останній передав Швабію своєму синові Генріху. Германа IV поховано у соборі Святого Віргілія в Тренті.
Примітки
- Deutsche Nationalbibliothek Record #135869110 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- Lundy D. R. The Peerage
- Kindred Britain
Джерела
- Hermann IV., Hzg. v. Schwaben. In: Lexikon des Mittelalters (LexMA). Band 4, Artemis & Winkler, München/Zürich 1989, , Sp. 2161 f.
- Wolfram, Herwig (2006). Conrad II, 990—1039: Emperor of Three Kingdoms. Translated by Kaiser, Denise A. The Pennsylvania State University Press.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
German IV nim Hermann IV bl 1015 1038 gercog Shvabiyi v 1030 1038 rokah markgraf Turinskij u 1037 1038 rokah German IVnim Hermann IVNarodivsya1015 2 Pomer28 lipnya 1038 1 2 Neapol Neapolitanske gercogstvo Vizantijska imperiya Kipr Akrotiri i Dekeliya Velika Britaniya chumaPohovannyaSobor TrentaDiyalnistaristokratTitulgercogPosadagercog Shvabiyi d RidBabenbergiBatkoErnst I gercog Shvabiyi 2 MatiGizela Shvabska 2 Brati sestrid Genrih III d i Ernst II gercog Shvabiyi U shlyubi zd 3 Ditid 3 Mediafajli u VikishovishiZhittyepisPohodiv z dinastiyi Babenbergiv Molodshij sin Ernsta I gercoga Shvabiyi ta Gizeli Shvabskoyi Narodivsya blizko 1015 roku Nevdovzi batko zaginuv na polyuvanni a mati 1016 roku znovu vijshla zamizh Perebuvav pid opikoyu vitchima Konrada grafa Shpejyera 1024 roku ostannij stav korolem Nimechchini a 1027 roku imperatorom 1030 roku pislya smerti starshogo brata Ernsta II uspadkuvav gercogstvo Shvabske Zberigav virnist imperatorovi brav uchast u jogo pohodah do Ugorshini i Polshi 1037 roku vitchim vlashtuvav shlyub Germana IV z predstavniceyu italijskogo rodu Arduyinidiv zavdyaki chomu otrimav titul markgrafa Turinu Vtim 1038 roku gercog Shvabiyi pomer nepodalik vid Neapolya pid chas pohodu do Pivdennoyi Italiyi u vijsku imperatora Konrada II Ostannij peredav Shvabiyu svoyemu sinovi Genrihu Germana IV pohovano u sobori Svyatogo Virgiliya v Trenti PrimitkiDeutsche Nationalbibliothek Record 135869110 Gemeinsame Normdatei 2012 2016 d Track Q27302d Track Q36578 Lundy D R The Peerage d Track Q67129259d Track Q21401824 Kindred Britain d Track Q75653886DzherelaHermann IV Hzg v Schwaben In Lexikon des Mittelalters LexMA Band 4 Artemis amp Winkler Munchen Zurich 1989 ISBN 3 7608 8904 2 Sp 2161 f Wolfram Herwig 2006 Conrad II 990 1039 Emperor of Three Kingdoms Translated by Kaiser Denise A The Pennsylvania State University Press